304 



end NervepriinilivlraadencJ, krydsende, farvelöse Trandc og ruiidaglige eller ovale Celler 

 (0,01 — 0,005""")'); paa Nerverne erNeurilemet meget svagere, Traadene næsten forsvundne 

 og Celleclemenlerne af lidt mindre Störreise. — Ganglierne sammensættes næsten heelt af 

 Ganglieceller; dog saaes ogsaa Bundler af Ncrvelraade i forslsjellige Retninger gjennem- 

 krydsende samme, og i Commissurcrne mellem de sammenhorende Ganglier optræde disse i 

 overveiende Mængde; Gangliecellerne-) vise sig meesl ægformede, dog og af andre Former 

 (see Marsenia) og af endnu mere varierende Störreise end Form; Störreisen belöbcr sig 

 fra 0,05—0,2""" og derover; mod deres ene, hyppigst den stumpe Pol, indeholde Cellerne 

 en stor rund Kjærne, som ligeledes var en Celle, der med sit kornede Indhold aftegner 

 sig meget tydelig imod Cellen; skjöndt der og forefandles apolare Celler, synes den 

 störste Mængde dog at afgive L'dspring for Nerveprimitivtraade, og hyppigst udspringer da 

 en enkelt fra Cellernes spidse Pol. Nerveprimitivtraadene ere meget fine, farvelöse, og 

 have enkelte Conlourer. Baade om Gangliecellerne og Nervetraadene fandtes den sæd- 

 vanlige forinatio granulosa ''j. 



ifiandsereilMknbcr. 



Öiet var temmelig stort (hos O. carnca c. 0,38"'"') og dækkes udad imod Over- 

 fladen af en fortyndet, pigmenllos Hud. Det bestod yderst af en temmelig stærk og ikke 

 ganske tynd, bagtil om Indtrædelsesstedet af N. opticus især tykkere Sclerotica; denne 

 viste sig sammensat af smaa (c. 0,015'""'), regelmæssige, rundagtige Celler med flere 

 Kjærner og et flint kornet indhold; Cellerne^) laae i eet Plan, ikke tæl til hinanden, og 

 lode siialedes ligesom et underliggende af samme Beskalfenlied til Syne. Indenfor Scle- 

 rotica'') findes et Lag af sort Pigment, dannet af meget smaa, uregelmæssig kantede Celler, 

 fyldte med en sort (kornet?) Jlasse; imellem disse forekom dog ogsaa enkelte Celler uden 

 saadant Indhold. Sclerotica og Pigrnentlaget efterlode forlil en rund Pupil; dog synes hiin 

 med en smal Kant at træde frem foran Pigmentet. Lindsen er kugelrund , noget mindre 

 end hele Öiel, hornguul, gjenneniskinnendc, tilsyneladende slructuilos, men beslaaer dog 

 ligesom af concenlriske Lag, hvis Tæthed tiltage indefter; til Lindsens liagflade hæftede 

 noie det mere geleeaglige. ligeledes slructurlose Ghislegeme. — N. opticus gjennemborede 

 Öiet excentrisk; ogsaa her saaes samme en Strækning liggende i Skede med \. lenta- 

 cularis. 



>) Tab. m. (iï. 26 ß. 



-) Tab. m. fio. 25. 



3) Tab. III. Ug. 26 a. 



4) Tab. III. fiff. 27. 

 *) Tab. II!. n^. 28. 



