318 



reste Deel af Gjællehulen; den er mod Enden noget lilbageböiel. tiltager altid i Slörrelse 

 mod Spidsen, er i Alinindeiiglied sammentrykt, sjeldnere trind; gjenncm den lober efter 

 hele dens Længde Enden af Sædgangen (duclus ejaculatoriiis), hvis Spidse kan træde frit 

 frem gjennem en Aabning ud imod Enden af Lemmet; — vulva sees som en gjennem- 

 boret Vorte indenfor Gjællcspallcns hoire Hjörne. 



Gjællehulen er hos hele denne Gruppe forholdsviis stor og rummelig, skjöndl 

 (formedelst Skallen) i Almindelighed noget nedtrykt; til dens Loft ere hæftede 2 Gjæller, 

 en forreste mindre med modstaaende Gjællebladc, en bagtil liggende slörre med eensidigc. 

 Gjællebladene i den forreste ere altid befæstede med deres hele ovre Rand; de i den 

 bageste have enten en (næ^sten) fuldstændig-fri ovre Rand (Marsenia) eller kun Spidsen 

 fri (Slarsenina) eller ere tilhæftedc med hele hiin Rand (Onchidiopsis). Det bag Gjællerne 

 liggende sliimafsondrende Apparat er ofte temmelig stærkt udviklet. — KraMigemunden er 

 meget udviklet; den har en vertical Mundspalte med furede Læber og indenfor samme 

 altid en stærk Hornbeklædning, som ofte (Marsenia, Onchidiopsis) viser en meget sam- 

 mensat histologisk Bygning. I Mundhulen findes en meget udviklet Tunge; denne bestaaer 

 af 2 musculöse Sidelegemer, som oventil ere forenede ved en sta^rk Membran, saa at Tun- 

 gens Axe altsaa indtages af en central langstrakt Hule'J; Muskelmasserne tage deres Ud- 

 spring fra Sidedelcnc (^Vingerne) af en librocartilaginos, indenfor Tungespidsen liggende 

 8a(IdvL Midlen af Tungens ovre Flade indtages af den forreste Deel af Raspepladen, som, 

 hvilende i den ved hiin omtalte Membran frembragte Fordybning, til hver Side breder sig 

 ud i en Vinge, der saaledes som almindeligt hos de Gastræopoder, hvor den tandbesatte 

 Deel af Raspepladen er smallere end Tungens ovre Flade, hviler paa dennes Sidedele. 

 Bagtil paa Tungen findes en Aabning, hvorigjennem Raspepladen fortsætter sig i en Skede, 

 som omgiver sammes bagtilliggende, frie, oprullede Ende. Tandbeklædningen bestaaer lios 

 alle Slægterne af en temmelig stor Mellem- og en slörre Sidetaiid; Mellemtanden er svagt 

 iidrandet ved basis eller undertiden dybt klövet (Marsenia), Spidsen altid omboiet hagad og 

 lober ud i en stor Od og flere smaa Sidetakker (Denticulalioner); — Sidetænderne ere 

 store, mere langstrakte, smalle, næsten trapézoïdale; deres Spidse er omboiet indad mod 

 Middellinien og lüber ud i en slur Od. som paa Siderandene bærer flere Saugtakker; 

 Mellemstykket af Sidetænderne er tvckliivet efter hele Længden af sammes Ryg eller, om 

 man vil, sammenboiet, saaledes at det danner en Halvcanal; — hos de 2 Slægter (Mar- 

 senina, Oncliiiliopsis) ere tillige et Par krogbiiiedc Tænder tilstede udenfor de forrige (d. 

 e. udad imod Siderandene af radula). Hiin Udhuling af de store Sidetænder langs hele 



') Dcniic llulc, som iillcrrdc delle Cliiaje sjncs at tiave sect lios sin II. neriloidea, liar en næsten almindelii; 

 Fuiekoni.st ijjcnncni Licistiæo|iud-Cla9Scri, saaledes som Jeg liaabcr snart at Taac Ledighed til at vise del. 



