109 
HI. 
Om jäsningsprocesserna. 
Föredrag vid Vetenskaps-Societetens årshögtid af J. J. Chydenius. 
Vid studium af naturvetenskapernes utvecklingshistoria 
finner man ofta, att de alldagligaste företeelser och sådana 
processer hvilka menniskorna sedan urminnes tid förstått att 
använda till sin nytta, just varit de hvilka erbjudit forska- 
ren de största svårigheter, då det gällt att närmare förklara 
dem och utröna lagarne för de krafter, som vid dem träda 
i verksamhet. Sådant är bland andra fallet med de såkal- 
lade jäsningsprocesserna. Konsten att genom jäsning af druf- 
vornas saft bereda vin är nemligen äldre än all historia och 
vi veta att forntidens folk förlade upptäckten af denna konst 
till tidernas begynnelse och såsom dess upptäckare betrak- 
tade några af deras gudar eller heroer. Så berättade de 
egyptiska legenderna att det var Osiris som först odlade och 
använde vinrankan, och hos grekerne ansågs Bachus hafva 
varit menniskornas läromästare i detta fall. I de gammalte- 
stamentliga skrifterna åter berättas detsamma om Noach, 
hvilken efter syndafloden planterade rankan och beredde vin 
af dess frukter. Äfven konsten att förmedelst jäsning bereda 
öl och dermed beslägtade drycker var sedan urminnes tider 
känd af såväl Egyptierne som de germaniska folken. och li- 
kaså finna vi andra folk på olika delar af jorden, hvilka redan 
så tidigt förstått att från honing eller palmsaft och frukter 
framställa spirituosa drycker, att de ej kunnat uppgifva när 
denna kunskap tagit sin början. Likartadt är äfven förhål- 
landet med jäsningens användande för tillverkning af bröd, 
hvilken ju sedan mycket långa tider tillbaka varit af så ofant- 
lig vigt. Och likväl är det först nu i våra dagar som man 
begynner komma till helst någon klarhet rörande de proces- 
ser som i de antydda och med dem likartade fall försiggå. 
De gamla folkens lärde tyckas så godt som alldeles 
icke hafva försökt att göra något för utredande af dessa frå- 
gor. I den grekiska och romerska litteraturen har man åt- 
