I14 
"skor, såsom öl, porter o. s. v. Detta är en process som för- 
siggår vid den operation, genom hvilken materialet till sjelfya 
alkoholjäsningen beredes. De ämnen från hvilka man här 
utgår, det vill säga sädesarternas frön eller rotfrukter, sådana 
som potates, innehålla nemligen ej något färdigbildadt soc- 
ker, utan endast den kropp som man kallat stärkelse. För 
att öfverföra dessa ämnen i det stadium att de kunna under- 
gå jäsning, måste man låta dem komma i beröring med det 
ämne som man kallar malt, hvilket åter är korn, som just 
håller på att gro. Genom ett närmare studium af det som 
härvid försiggår, fann man att just vid groendet stärkelsen 
genom upptagande af vattnets elementer öfvergår till jäsbart 
socker, och att en liten portion sådant groende korn kan 
till socker öfverföra stora mängder stärkelse, äfven om denna 
finnes utom sjelfva det korn der groningen äger rum. Ännu 
ett exempel kunna vi hemta från kärnan af en annan vext, 
nemligen från mandlarne, och särskildt från det slag af dem 
som man kallar bittermandlar. Från dessa kan man fram- 
ställa en vackert kristalliserande förening, som består af kol, 
väte, syre och qväfve och hvilken man kallat amygdalin. 
Man har vidare vetat att då krossade bittermandlar få stå 
tillsammans med vatten detta amygdalin ganska snart sön- 
. derdelas, och att det då bildas trenne ganska intressanta 
föreningar, nemligen den aromatiska benzoealdehyden, den 
ytterst starkt luktande och giftiga blåsyran samt det vanliga 
drufsoekret. — Till slut må ännu anföras att hos en mängd 
vexter finnas andra med amygdalinet likartade ämnen, som 
blifvit kallade glycosider, och hvilka utmärkas deraf att de 
alla, under vissa förhållanden sönderfalla i drufsocker och en 
eller flere andra föreningar. 
Alla dessa och många med dem ännu likartade feno- 
mener, har man nu, som sagdt, jemte de tidigare nämnda, -: 
hänfört under det gemensamma begreppet af jäsningsfeno- 
mener. Men hvad är det som härtill gifver anledning? Hvil- 
ken likhet finnes det emellan dem? Detta kunna vi finna 
om vi litet närmare betrakta tillgången vid dem och om vi 
då göra början med ett af de sistnämnda exemplen, så finna 
