förhållande till sjelfva jäsningsprocessen, ja att det var högst 
troligt att denna svamp just genom sin utveckling framkal- 
lade jäsmningsfenomenet. Emot en sådan uppfattning upp- 
trädde dock anhängarne af den mekamiska, d. v. s. den Lie- 
bigska, jäsningstheorin på det bestämdaste och det kan för- 
tjena anföras, att bland andra bemötanden emot den äfven 
i Tysklands förnämsta kemiska tidskrift ”Annalen der Che- 
mie und Pharmacie”, infördes en artikel, som tillskrifves Lie- 
big, i hvilken han på det mest obarmhertiga sätt persiflerade 
hela saken. Huru liten uppmärksamhet denna åsigt tillvann 
sig äfven hos andra kemister, som ej hyllade den Liebigska 
läran, synes deraf att Berzelius t. ex. förklarade jästens sken- 
bart organiserade form blott vara den för alla amorfa fäll- 
ningar vanliga. 
Oaktadt detta tillbakavisande finner man dock denna, 
numera såkallade vitala jäsningstheori, så att säga sakta 
hållas vid lif under de kommande tiderna, tills den, isynner- 
het genom arbeten under sednare delen af 1850-talet vann 
allt större och större insteg, samt numera, hvad beträffar al- 
koholjäsningen och de den närmast stående fenomenen, blif- 
vit den förherrskande. Undersökningarne åt detta håll hafva 
erbjudit så mycket större intresse och tillvunnit sig så myce- 
ket allmännare uppmärksamhet derföre att de stå i allra när- 
maste sammanhang med en annan fråga af största vigt, nem- 
ligen frågan om generatio spontanea eller frågan om verk- 
liga organismer kunna uppstå utan att något frö till dem 
förut finnes, ett spörjsmål som i alla tider sysselsatt natur- 
forskarene. Detta sammanhang är lätt att inse om vi på- 
minna oss att jäsningsprocesser så lätt uppstå uti en mängd 
vätskor, i hvilka organiska ämnen finnas upplösta. Då man 
nu ville göra gällande att sådana jäsningars orsak vore att 
söka hos lefvande organismer, så gällde det äfven att upp- 
visa hvarifrån dessa komma, om de af sig sjelf utan vidare 
kunna uppstå eller om de sjelfva eller deras frön utifrån 
måste dit införas. 
Den man, genom hvars forskningar den nya vitala jäs- 
ningstheorin vunnit sina förnämsta stöd är fransmannen Pa- 
