36 
af gräfningar på den lofvande platsen. Saken blef dock 
dervid, ty de storartade gräfningarna i Olympia tycktes snart 
taga alla krafter i anspråk. Först år 1878 vände sig hr Hu- 
mann till rätter man, då han framstälde sitt bekymmer för 
den nyssutnämnde museidirektorn Conze. Denne utverkade 
omsider på högvederbörlig ort anslag för gräfningar på Per- 
gamons Akropolis och öfverlemnade ledningen af desamma 
åt hr Humann. 
Att hr Humanns förslag ej genast mötte obetingad be- 
redvillighet, får ej väcka stor förundran. Ty på grund af 
hvad man förut visste om orten, var det visserligen ej på 
förhand klart, att mödan och utgifterna skulle ersättas. 
Pergamon blef en betydande ort, en storstad, först un- 
der Eumenes II (196—158 f. Kr.), hvilken så attreäga på 
nytt anlade staden. Genom storartade terrass anläggningar 
och byggnader förband han nämligen Akropolis med den 
nedanför belägna staden. Om de byggnader, som engång 
smyckat Akropolis, visste man dock föga. Underrättelserna 
hos de gamle äro knappa och inga monument hade hållit 
sig till vår tid. På öfversta toppen hade man kunnat skönja 
de tydliga lemningarna af ett tempel, hvilket, i följd af att 
Athena genom pergameniska mynt och inskrifter var känd 
som Polias, ansågs hafva varit helgadt åt denna gudinna. På 
grund af senare kopparmynt antog man ytterligare att tem- 
plet utvidgats och att derstädes Augustuskulten förenats med 
den äldre. Hvad man föröfrigt iakttagit af arkeologiskt in- 
tresse dels på Akropolis bergets terrasser dels nere i sjelfva 
staden tycktes ej heller lofva något särdeles "). 
Den plan, hvilken nu skulle fullföljas af hr Humann, 
hvilade derför också helt och hållet på ny grund. I de 
relief-fragment, som hemskickats till Berlin, hade man igen- 
känt delar af en framställning af gudarnes kamp med gigan- 
terne. Dertill kom, att man hos en obetydlig författare från 
början af 3:dje århundradet, Lucius Ampelius, funnit om- 
+) Abhandlungen der Königlichen Akademie der Wissenschaf- 
ten zu Berlin. 1872: E. Curtius: Beiträge zur Geschichte u. Topo- 
graphie Kleinasiens. (Fr. Adlers bilagor). 
