18 



brun glhmner (phlogopit eller biotit), äfvensom vid starkare 

 förstoring smala, nålformiga kristaller af apatlt. 



Den mikroskopiska undersökningen bekräftar den of- 

 vannämnda kemiska. Den utvisar, att den (1. c.) anförda 

 analysen af den mörka pyroxenen verkligen kan betraktas 

 såsom ett ungefärligt uttrj-ck för dess sammansättning, hvar- 

 vid likväl är att märka, att den ovanligt höga jernhalten här 

 likasom hvad olivinen vidkommer t. e. d. bör tillskrifvas den 

 inblandade magnetiten. 



Olivindiabasen sträcker sig i sydvestra Finland öfver 

 en temligen betydlig areal och kan således sägas spela en 

 vigtig rol i södra Finlands geologi. Den motsvarar här me- 

 laphyr (augitporfyr) och basalt i yngre territorier. Ej blott 

 den mineralogiska beskaffenheten är analog med dessa utan 

 äfven den förvittring den är underkastad påminner om dem, 

 i det att den härvid ger upphof åt eufalit (1. c. I. 4), som 

 i kemiskt hänseende ansluter sig till den i melaphyr-mandel- 

 sten förekommande delessiten. 



1 morfologiskt hänseende synes detta mineral visserli- 

 gen något skilja sig från delessiten sådan den af Fischer 

 biifvit beskrifven (Krit. mikr. min. Studien, Freiburg 1869 

 p. 59). Men detta kan härröra af deras olika förekomstsätt: 

 delessiten, omgifvande kalkspatsmandlar, euraliten afsatt på 

 sprickor och klyfter. Deremot synes den fullkomligt öfver- 

 ensstämma med den af Rosenbusch (Mikrosk. Phys., 1873 

 p. 375) anförda grengesiten, som äfven ansluter sig till de- 

 lessiten. 



Euraliten, som för blotta ögat synes fullkomligt tät och 

 strukturlös, visar sig nämligen under miskropet bestå utaf 

 små sferoidiska aggregater af radialt strålig textur. Betrak- 

 tad såväl i tvär- som längdgenomskärniug af de pelarformiga 

 afsöndringsstyckena, företer den i genomgående ljus tätt sit- 

 tande, stjernformiga grupper, hvilka dock ej äro skarpt af- 

 skilda från hvarandra. Här och hvar genomdrages den mörk- 

 gröna massan af sprickor fylda med en massa af strålig be- 

 skaffenhet men med något ljusare färg, t. f. deraf att de tra- 

 diga individerna här äro mindre hopträngda än i grundmas- 



