20 



skjuter i skiffern vid Sordavala, och som vid salbaiiden bil- 

 dar den s. k. sordavaliten, vore en tät modifikation af den 

 i Ladogatrakten uppträdande pseudohyperiten eller diabasen. 

 Detta bestyrkes af den mikroskopiska undersökningen. Af 

 den glasartadt amorfa modifikationen eller den egentliga s. k. 

 sordavaliten är det visserligen, såsom redan af Fischer (Krit. 

 mikr. min. Studien I 1869 p. 14 o. II 1871 p. 29) blifvit 

 anmärkt, icke möjligt att genom slipning erhålla tillräckligt 

 genomskinliga preparat. Men då denna, såsom äfven Rosen- 

 busch (1. c. p. 136) autydt, utan tvifvel förhåller sig till den 

 egentliga kristalliniska gångarten, hvari den omärkligt öfver- 

 går, såsom tachylit och hyalomelan till de basaltarter, hvari 

 de förekomma, så är det tillfyllest att undersöka denna gång- 

 art. En mikroskopisk undersökning af denna i tunnt slipadt 

 preparat visar nu fullkomligt samma beståndsdelar som oli- 

 vindiabasen från Walamo, ehuru företeende en något olika 

 struktur. Den gråaktigt bruna augiten är nämligen här icke 

 afskild i oregelbundna iamellartade individer, såsom i berg- 

 arten från Walamo och från Satakunda, utan i regelbundna 

 långsträckta pelarformiga kristaller, hvilka synas vara tvil- 

 lingsartadt sammanvuxna enligt den vanliga lagen, i det att 

 nämligen mörka fina lameller genomdraga kristallen öfver 

 hela dess längd. Att den dock nära ansluter sig till augiten 

 i diabasen från Satakunda visar dess optiska förhållande: 

 äfven här är elasticitetsriktningarnas afstånd från kristallens 

 längdriktning eller hufvudaxeln ganska betydligt, nämligen 

 resp. 50°— 60° samt 40°— 30°. 



Fältspaten bildar långsträckta parallelipipeder meren- 

 dels af ringa storlek. Den är dels färglös, dels gul eller brun- 

 färgad, sannolikt t. f. af det ifrån den ymnigt inströdda jern- 

 malmen härrörande jernoxidhydratet. Såväl fältspats- som 

 augitkristallerna gå merendels i samma riktning sannolikt 

 parallelt med gångens väggar. De genomdragas ofta i dia- 

 metralt motsatt riktning af ymnigt inströdda apatU-nMai\\ 

 hvilka i längd täfla med augitkristallerna. Deremot kan oli- 

 vinen här lika litet som i diabasen från Walamo med säker- 

 het bestämmas. 



