99 



ståendet, att ordet ^;e//o ej är lånadt, utan genuint finskt, 

 hvarmed han naturligtvis haft det patriotiska syftet att åda- 

 galägga, att Finnarne från uråldriga tider varit åkerbrukare. 

 Detta påstående stöder han förnämligast deruppå, att finskan, 

 enligt hans förmenande, i lånord ej begagnar o såsom binde- 

 vokal, i hvilken egenskap denna vokal förekommer i ordet 

 pelfo, och alt / i lånorden öfvergår uti Finskan till t\ ej till 

 pi hvaraf följer alt pelfo ej kan luifva uppkommit ix\' feld. 



Dessa bevis hålla dock vid närmare granskning ej streck. 

 I en up])sats, som här närmast föregår denna, har författa- 

 ren, såsom han tror, tydligt nog ådagalagt, att vokalen o 

 icke sällan anträffas såsom bindevokal i finska lånord. Bin- 

 devokalen hindrar således ej ordet ^^e/^o att vara af främ- 

 mande, icke-finskt ursprung. Detsamma gäller äfven om p 

 i dess anljud. Påståendet att / i lånord skulle öfvergå en- 

 dast till v, grundar sig på en ytlig iakttagelse. Tvärtom 

 hafva vi i finskan en mängd ord, i hvilka detta främmande 

 ljud anträffas vara öfvergånget till p. Detta är fallet t. ex. 

 i anljudet af orden pesti, perjantai, paasto (i fall detta sist- 

 nämnda ord ej anses komma af ryska noCTT.) ; i inljudet af 

 orden Tapcoii, ju))ij)ru; i utljudet af ordet rejJO (af fornn. 

 re/'r, vid hvars upptagande Finskan äfven, märkvärdigt nog, 

 begagnat o såsom bindevokal) ; i anljudet och inljudet af 

 ordet p)orsttipa (af fornn. forstöfci). På samma sätt öfver- 

 går äfven i estniskan det germaniska f ofta till ^9, t. 

 ex. i orden ^>r/i (frci, fri), Frantstis (Yvdinzoso)^ preili (¥r'é,\\- 

 leiri), prouva (Frau), plek (Fleck), prisk (friseh, frisk), pni- 

 kost (Friihstiick, frukost). Alldeles på samma sätt som i 

 dessa ord har / i ordet feld öfvergått till p, och Finnen så- 

 lunda fått sitt ord pe/#o. 



Den forskare, som kommit fram med påståendet om 

 ifrågavarande ords genuint finska härkomst, har äfven trott 

 sig kunna ådagalägga dess ursprung. Enligt hans åsigt är 

 pelto identiskt med poltto, hvilket ord på samma sätt som 

 det till betydelsen besläglade palo^ Finnarne hade kommit 

 att begagna såsom namn i)å en odlingsmark af den orsak, 

 att deras älsta jordbruk ju ej var annat än markens bran- 



