Veteiiskaps-Societetens årshögtid. 



den 29 April 1875. 

 I. 



Årshögtiden öppnades af ordfViranden hr .1. ,7. Chyde- 

 Nius med följande ord : 



M. H. Bildandet af lärda sällskap under namn af Socie- 

 teter och Akademier har [)å det mest väsendtliga sätt bidra- 

 git till vetenskapernas utveckling och framåtskridande. De- 

 ras uppkomst var en af de följder, som det nyvaknade in- 

 tresset för fri forskning på alla vetandets områden under 

 början af den nyare tiden framkallade, och de hafva sedan 

 utgjort ett af de säkraste stöden for detta intresses npprätt- 

 hållande och skyddande. Detta gäller synnerligast för na- 

 turforskningen, hvilken just under nämnde tidskifte först i 

 alla sina olika braneher begynte frigöra sig från sin dittills 

 varande ställning af endast tjenarinna och fordrade att biifva 

 erkänd såsom en sjelfständig arbetare för uppnående af all 

 forsknings mål, sanningen. Få voro väl i början de män, som 

 vågade bryta med de gamla traditionerna, men deras antal 

 växte och deras förtröstan på framgång ökades sedan de 

 slutit sig tillsamman och med gemensamma krafter arbetade 

 för det höga målet. Behofvet af en sådan sammanslutning 

 gjorde sig nästan samtidigt gällande i de flesta af de stora 

 europeiska staterna, och vi finna, att sålunda under det 17:de 

 seklet först i Italien bildade sig den berömda Academia 

 del Cimento i Florens, och sedan The Royal Society i Lon- 

 don samt vidare U Académie des Sciences i Paris och Acade- 

 mia Caesareo-Leopoldina i Tyskland. Men detta behof 

 gjorde sig äfven känbart i länder, som voro mera aflägsna 

 från civilisationens centra, och så uppstod t. ex. i den skan- 

 dinaviska norden redan år 1739 i Stockholm det vetenskap- 



