2 L. William Öholm. 



cäfven teoretiskt ^) samt kommit till allmän användning tack vare de arbeten, som under 

 åren 1903 1904 utförts af några amerikanska"), engelska'^) och tyska ^) forskare. 



Man konstruerade nu för denna analysmetod särskildt lämpade apparater, och 

 omröringen åstadkoms' vanligen genom anodens i'otation. Bland senare för ändamålet 

 enkom vidtagna anordningar må nämnas, att vid laboratoriet i Aachen en hel afdelning 

 genom pi'ofessor Glassens försorg iordningställts föi' utförandet af sådana analyser, där 

 anoderna drifvas med små clektromotorer enligt Fischers^) konstruktion. Såsom katod 

 användes vanligen Glassens i)latinaskåi, matt eller polerad, hvilken genom sin jämna 

 krökningsradio bidragei' till likformig fördelning af strömlinjerna genom elektrolyten. 

 Härvid består anoden vanligen af en rund phitinaskifva eller af en skål, hvilken senare 

 erbjuder den fördelen, att motståndet inom lösningen i hög grad kan sänkas och att en 

 kraftig ström kan ledas genom badet, utan att den jämna strömfördeluingen stores. Ge- 

 nom en sådan anordning kunde t. ex. Julia Langness'') utföra elektrolyser på några 

 minuter. Afven vanliga trådnätelektroder liafva funnit användning vid omröringsförfa- 

 randet. Utom att de äio billigare, erbjuda de i speciella fall vissa fördelar. Sedan år 

 1900 ') liai' ofta tVamhållits, huru föi'eteelserna vid elektroderna stå i nära samband till 

 de vid dem härskande elektriska potentialerna. Till följd af strömlinjeina i badet är 

 det emellertid svårt att i Glassens skål exakt mäta potentialsprånget vid katoden. För 

 sådant ändamål använde därför Sand ^) ai- 1907 cylindiiska nätelektroder, med hvilka 

 han utförde en seiie anaiysei' undci' samtidig miitning af katodpotentialen. Den yttre 

 nätcylindern, katoden, omslöt helt den im-e, anoden, livilken senare samtidigt tjänstgjorde 

 som omrörare. Då inga strömlinjer utträda ur den yttre cylindern, möjliggör denna an- 

 ordning att med tillhjälp af en normalelekti-od noggrant följa katodpotentialens förändiing 

 under analysens förlopp. Apparaten har något senare förbättrats af Fischer ■'), och be- 



') W. Nernst. Theorie der Reaktionsgeschwindigkeit in heterogenen Systemen. Z. f. phys. Chem. 

 47, 52. ( 1904). 



E. Brunner. Reaktionsgeschwindigkeit in heterogenen Sj'stemen. Z. f. phys. Chem. 47, 56. (1904). 

 Den betydande utveckling, betralrtad särskildt från vetenskaplig synpunkt, som elektrolysen under 



de senaste åren vunnit, är en direkt följd af Nernsfs uppfattning om metallernas elektrolytiska lösningsten- 

 sion snmt af hans teori för reaktionshastigheten i ett heterogent system. 

 ') GoocH och Medway. Am. Journ. of Se. 15, 320. (1903). 



F. EXNER. Journ. Am. Chem. Soc. 25, 896. (1903). 



') F. M. Pbrkin. H. i. S. Sand. Journ. Chem. Soc. London. 



*) R. Amberg. Z. f. El. chem. 10, 385 u. 853. (1904). 



A. Fischer u. R. ÎBoddabrt ibid. 10, 945. (1904). 



') Z. f. El. chem. 13, 181. (1907). 



«) Journ Am. Chem. Soc. 39. 459. (1907). 



^) Haber. Z. f. phys. Chemie. 32, 194. (1900). 



») Journ. chem. Soc. 91, 374. (1907). 



») Z. f. El. chem. IH. 469. (1907). 



Tom. XL. 



