42 



förete de sålunda af hornblende omgifna, vanligen afiundade 

 individerna på bergytan samma förhållande som de likaledes 

 afrundade, af oligoklas omgifna orthoklaskristallerna i den 

 rapakiviartade porfjrgraniten. De utfalla nämligen lätt, h var- 

 igenom bergytan blir gropig och porös. 



Fältspatkristallerna äro dels oithokhxs dels plagioklas 

 (oligoklas). De förra skilja sig från den mörkbruna af fält- 

 spat och qvarz bestående grundmassan vanligen genom en 

 något ljusare röd färg. De sednare, lätt urskiljbara genom 

 sin tvillingsstreckning, hafva dels en färg liknande orthokla- 

 sens (t. ex. vid Salis i Hammarland), dels en ljusgrå (Sviby 

 i Jomala) dels en mörkgrå (Granboda i Lemland) 5 stundom 

 äro de grönaktigt hvita eller fullkomligt färglösa (Emkarby 

 i Finström). Sistnämnda färglösa fältspatvarietet utmärker 

 sig äfven genom den betydliga storleken af dess kristaller, 

 hvilka äro ända till I" — 2" i genomskärning. Vanligen bilda 

 plagioklaskristallerna isolerade individer; men i de östra sock- 

 narna af Åland (Saltvik och Sund) finner man dem äfv en 

 rapakiviartadt omgifvande orthoklaskristallerna. Äfven dessa 

 äro ganska klara, af grönaktig färg och i jemförelse med 

 den röda orthoklasen, temligen genomskinande, hvilket be- 

 styrker min förut uttalade åsigt om att det icke är oligokla- 

 sen utan orthoklasen, som förorsakar förvittringen, i det att 

 den deri insprängda jernoxiden genom sin förvandling till 

 oxidhydrat ger anledning till kristallernas sönderfallande, 

 hvilket dock företrädesvis inträffar med de grofkorniga va- 

 rieteterna. 



Ett mikroskopiskt preparat af euritporfyr från Önningby 

 visar vid 100 gr. förstoring i polariseradt ljus, att grundmas- 

 san utgöres af ett aggregat af orthoklasindivider, uti hvilka 

 små triangulära eller rektangulära eller ock sexkantiga qvarz- 

 individer äro i parallel ställning, således skriftgranitartadt, 

 inströdda. Alla de uti en och samma orthoklasindivid lig- 

 gande qvarziudividerna visa nämligen mellan korsade nico- 

 ler samma förhållande i det de nämligen vid kringvridning 

 af prejtaratet äro samtliga mörka eller omvexlande ljusa och 

 mörka. De äro ofta knippformigt anordnade omkring en 



