43 



niedellinie och förete sålunda ett analogt förhållande med 

 det af Rosenbusch hos qvarzj)orfyr från Vogeserna anförda. 

 (Einige Mittheilungen iiber Ziisanitneusetziing und Striictur 

 granitischer Gesteine. Zeitsehrift der Deutschen geol. Ge- 

 sellschaft XXVIII p. 369 j; han beskrifver nämligen ((varuin- 

 dividerna såsom ijederfurmigt griip])erade i orthokla^indivi- 

 derna. En sådan struktur förekommer makroskopiskl utbil- 

 dad hos en skriftgranil från Ehrenberg vid Ilmenau. 



Orthoklasen uti ifrågavarande preparat från Önningby 

 är grumlig och mer eller mindre oklar genom den i ymnig- 

 het inpregnerade jernoxiden samt derigenom lätt att skilja 

 från den i jemförelse dermed klara och genomskinliga qvar- 

 zen. Dock är äfven denna sistnämnda ställvis något oklar 

 genom de små deri inströdda hålrummen, men dessa kunna 

 lätt vid starkare förstoring skiljas från orthoklasens inpreg- 

 nationer. Under det att nämligen de förra visa sig vara 

 färglösa, med ett tluidum fylda och med en luftbläddra för- 

 sedda, vanligen afrundade och i rader ställda caviteter af 

 några tusendedels millimeters storlek, synas de sednare så- 

 som gulaktiga korn, tätt sittande vid hvarandra. På sina 

 ställen äro qvarzen och orthoklasen så intimt sammanväfda, 

 att de blott vid starkare förstoriug kunna särskiljas: ortho- 

 klasen visar sig då såsom tina nätformiga förgreningar, åt- 

 skilda af qvarz. 



Hornblendet visar sig såsom små mörkgröna fjäll eller 

 långsträckta partier med tradig eller strålformig textur och 

 igenkännes lätt på sin starka diehroism och Ijus-absorbtion 

 vid undersökning med en nieol. Tillsammans med hornblen- 

 det uppträda svarta ogenomskinliga partier af jernmalm. Små 

 bruna fjäll af glimmer (biotit) förekomma äfven här och b var 

 inströdda i orthoklasen och de större qvarzindividerna. 



Ett analogt förhållande visar porfyren från Emkarby, 

 hvars grundmassa i allmänhet är ännu mera finkornig än 

 den vid Önningby, hvilket dock icke betingar någon olikhet 

 med afseende på bergartens mikroskopiska förhållande. Äf- 

 ven denna modifikation utgöres ai öfvervägande oklar ortho- 

 klas och färglös qvarz, hvardera med kristallkiniturer; dock 



