44 



äro gränserna t. f. af de i orthoklasen inströdda jernoxid- 

 kornen icke fullkomligt skarpa. 



Utom ofvannämnda hufvudbeståndsdelar finner man stun 

 dom i porfyren grön epidot i smä kristalliniska partier t. ex. 

 vid Grelsby i Finström och Granboda i Lemland, äfvensom 

 såsom sprickfyllnad tillsammans med små qvarzkristaller vid 

 önningby. 



Granit. Denna kan i petrografiskt hänseende paralleli- 

 seras med grundmassan till porfyren d. ä. den utgöres af en 

 merendels"] finkornig blandning af röd orthoklas och färglös 

 qvarz. Då dessutom stundom enstaka större kristaller af fält- 

 spat förekomma inbäddade deri, har man ofta svårt att i 

 petrografiskt hänseende skilja den från porfyren, ehuru de i 

 stratigrafiskt hänseende eller i stort betraktade bilda tvenne 

 bestämdt skilda formationer. 



Ett mikroskopiskt preparat af en granit från en gång 

 af 1 — 2 tums mägtighet i euritporfyren från Önningby före- 

 ter samma intima förhållande mellan qvarz och fältspat som 

 porfyren: qvarzindividerna, som ofta förete en concentrisk 

 anordning omkring en punkt, äro ställvis skilda från hvar- 

 andra blott genom en ytterst tunn mellanvägg af den grum- 

 liga fältspatsmassan; dock är det stundom svårt att bestämdt 

 skilja en sådan tunn fältspathinna från de rader af hålrum, 

 som genomdraga qvarzen, alldenstund dessa på grund af sin 

 litenhet kunna förvexlas med de små i fältspaten insprängda 

 kornen. De sitta dock i allmänhet mindre tätt än dessa 

 sednare, men förekomma så mycket ymnigare ju större qvarz- 

 individerna äro. 



Ett något olika förhållande visar den i en större stock- 

 formig massa uppträdande graniten från Hulta i Sund soc- 

 ken. Denna stockgranit har icke en så finkornig struktur 

 som föregående gånggranit utan kan betecknas såsom me- 

 delkornig. Qvarzen och fältspaten äro icke så intimt sam- 

 manväfda som i de förutnämnda bergarterna. Hålrummen i 

 qvarzen, hvilka äro så små, att äfven vid 1000 gr. försto- 

 ring endast undantagsvis en luftbläddra deri kan skönjas, 

 äro ymnigare än i gånggraniten samt fördelade i linier gående 



