146 



Uti vattendroppen röva sig en ofantlig mängd sådana 

 molekyler, triader, som man kallat dem, fritt om hvarandi-a, 

 men när temperaturen nedsänkes fästa de sig fast vid hvar- 

 andra och bilda en sexiiddig snökriatall hörande till det s. 

 k. hexagonala kristallsystemet, hvars enklaste form, eller 

 grundform, om man så vill kalla den, bildar i genomskär- 

 ning en triangel. Vattenkristallen utgör ett af de många 

 exemplen uppå den bestämda relation, som förefinnes mellan 

 de qvantitativa kemiska förhållandena och de kristallografi- 

 ska, hvarom redan de gamle Pjthagoreerne synas hafva haft 

 en aning. 



Må vi nu försöka förfölja en af de otaliga vattenmole- 

 kylerna på dess kretslopp. Sedan den efter att hafva vag- 

 gats en tid på det stora verldshafvets yta frigjort sig der- 

 ifrån och irrat vida omkring i det stora lufthafvet, finna vi 

 den omsider jemte en mängd af sina kamrater i en springa 

 i den fasta graniten, som till en del kan betraktas såsom 

 jordskorpans grundval, men här och hvar höjer sig upp i 

 form af höga berg öfver yngre jordlager. Vattnet har ett 

 spetsigt hufvud säger bergsmannen på sitt bildrika språk, 

 och i sjelfva verket finnes ingen springa så liten: att ej de 

 små vattenpartiklarna kunna tränga sig deri. Nedsänkes nu 

 temperaturen, så behöfva de i och för sin kristallisation ett 

 större utrymme: sprickan utvidgas, och den hårda graniten 

 sönderspränges omsider. Men vigtigare än denna mekaniska 

 inverkan äro de kemiska förändringar, som vattenmoleky- 

 lerna åstadkomma i granitens konstitution. Grraniten är en 

 komplex, ett aggregat af trenne kristalliserande mineralier 

 qvarz, fältspat och glimmer. Qvarzen är i afseende på sin 

 molekulära konstitution den enklaste af de tre. Dess mole- 

 kyler äro triader likasom vattenmolekylerna, bestående af 

 två syreatomer sammanhållna af en kiselatom, och kristalli- 

 sera äfvenledes hexagonalt. Kiseln är ett element, som strängt 

 taget hvarken kan räknas till syrets eller vätets grupp utan 

 till de neutrala eller indifferenta elementernas klass, hvars 

 hufvudrepresentant är qväfvet. Den har en i högsta grad 

 trög karakter, ingår endast med svårighet föreningar, vanli- 



