150 



visa detta; det bästa beviset härpå är emedlertid att de lika 

 väl som deras föreningar kunna uppträda i kristallformer. 



Ur den genom grönstenarnas förvittring bildade kolsy- 

 rade kalken, kan kolsyran på större djup åter skiljas genom 

 värme eller genonfi starkare syror t. ex. svafvelsyran, som 

 bildas af den ur djupet uppkomna svafvelsyrligheten äfven- 

 som svafvelvätet, dessa för sin elaka lukt och giftiga egen- 

 skaper illa kända föreningar, bestående af en atom svafvel 

 med resp. två atomer syre och två atomer väte. Dessa agen- 

 tier förorsaka uppkomsten af de i de s. k, malmgångarna 

 förekommande svafvelsyrade och svafvelföreningarne, hvilka 

 sednare äfven kunna bildas genom svafvelvätets inverkan på 

 de föreningar, som de ur djupet uppkomna flygtiga elemen- 

 terna chlor och fluor ingå med metallerna. Härvid är dock 

 att märka, att det blott är de i vatten olösliga produkterna, 

 som qvarstadna i gångarna, såsom svafvelsyradt barium el- 

 ler tungspat, fluorealcium eller flusspat, svafveljern eller jern- 

 kis, svafvelbly eller blyglans, svafvelzink eller zinkblende 

 m. fl. s. k. malmer. De lösliga föreningarna såsom chlor- 

 natrium eller koksalt, vattenhaltigt svafvelsyradt calcium el- 

 ler gips, svafvelsyradt magnesium eller bittersalt föras af 

 vattnet vidare, och afsättas delvis på bottnet af vattenbassi- 

 nerna på jordytan. 



Såsom ett intressant exempel på ett af de många ki-ets- 

 loppen i den oorganiska naturen, ett af de många hjulen i 

 dess maskineri, skall jag här anföra det förhållande, som 

 eger rum mellan de två nyssnämnda svafvelsyrade sal terna 

 och de två kolsyrade föreningarna, kalksten och dolomit, 

 hvilken sistnämnda utgör en förening af kols. calcium och 

 kols. magnesium. Vid vanlig temperatur och vanligt tryck 

 d. v. s. på jordytan inverkar gipsen genom s. k. valfrändskap 

 på dolomiten sålunda, att bittersalt och kalksten uppkomma, 

 men dessa sistnämnda inverka tvärtom vid högre temperatur 

 och starkare tryck d. ä. på större djup sålunda på hvaran- 

 dra, att deraf åter uppkomma dolomit och gips eller rättare 

 anhydrit d. ä. vattenfritt svafvelsyradt calcium, som sedan 

 ,åter på jordytan genom upptagande af vatten förvandlas i 



