39 



git mig friheten att öfversända en mindre låda för minineral- 

 kabinettets räkning; till en del äro visserligen stufferna allt- 

 för små för att kunna uppställas i samlingen, men jag hoppas 

 dock att de icke skola blifva utan sin nytta t. ex. vid före- 

 läsningar öfver Sveriges och Norges geologi. 



Då min resa hufvudsakligen afsåg sjelfstudium, har icke 

 mycken tid blifvit öfrig för sjelfständiga undersökningar, isyn- 

 nerhet livad den siluriska formationen vidkommer. Beträffande 

 åter den azoiska (ur-) formationen, så har jag alltid jemfört 

 de iakttagelser, jag i afseende på densamma gjort uti de trak- 

 ter jag varit i tillfälle att studera dem, med dem, hvilka jag 

 gjort hemma hos oss, och derigenom kommit till några all- 

 männa resultater, hvilka jag här ber att i korthet få framlägga. 



De tvenne slag af gneisartade bergarter, hvilka man kan 

 särskilja i Helsingforstrakten, och hvilka jag närmare beskrif- 

 vit i mitt spec. för lic. grad p. 13 under namn af egentlig 

 gneis och granitgneis, har jag äfven, mer eller mindre modi- 

 tierade, återfunnit i Sverige och Norge. Alldenstund nu hvar- 

 dera af dessa har antingen en grå eller röd färg, så kan man 

 antingen i likhet med de svenska geologerna taga denna till 

 indelningsgrund och får då en grå och en röd gneis, eller 

 också med de norska hufvudsakligen fästa afseende vid struk- 

 turen och kommer då till särskiljande af gneis och gneisgra- 

 nit (= min granitgneis), af hvilka den förra med de deri in- 

 lagrade glimmerskiffer, hornblendeskiffer etc. anses vara en 

 metamorfos af ursprungliga sedimentära skikter, hvilka varit 

 utsatta för inverkan af den sednare, hvilken åter anses vara 

 eruptiv (se t. ex. ''''Om Kongsbergs ertsdistrikf'', af Th. Kjer- 

 ulf och Tellef Dahll). En sådan skiljaktighet i uppfattnings- 

 sättet hos de svenska och de norska geologerna och hvilken 

 till en del varit orsaken till den stora olikhet, som förefinnes 

 mellan de svenska och norska geol. kartorna, skulle på sätt 

 och vis kunna förmedlas, ifall man företog sig att ytterligare 

 indela den grå och röda gneisen uti egentlig gneis och granit- 

 gneis, samt de norska geologernas gneis och gneisgranit hvar- 



