sjelfva verket är det intet mindre cän en sådan revolution Do- 

 zy med sitt arbete åsyftar. Som prof på hans bevisföring, 

 vill jag resummera några hufvudstjcken deraf. 



Han utgår från det i sig sjelft ganska anmärkningsvärda 

 faktum, att stammen Simeon med ens försvinner från den Bi- 

 bliska historien. Vid Israeliternes bosättning i Kanaan nam- 

 nes Simeon i förbund med Juda (Dom. 1, 3 ff. Nom. 21, 2, 

 3). Sednare säges samma stam hafva egt 17 städer med der- 

 till hörande byar, inom Judas gebit (Jos. 19); de flesta af 

 dessa städer lågo på gränsen till Arabien och Filisteernes 

 land. Ännu på Domrarnes tid var Simeon med Levi kring- 

 spridd uti Israel (Gen. 49). Men då vi nalkas Sauls regering- 

 förekommer ingen Simeonit mer i någon trovärdig notis. Alla 

 stammens städer hafva råkat under Juda. I ett gammalt po- 

 em från Jerobeams tid (i Deut. 33) öfver de Israelitiska stam- 

 marne är endast Simeon bortlemnad. 



■'■'Utan tvifvel måste något egendomligt hafva förefallit 

 med denna stam. Man har väl sagt, att den till antal varit 

 så ringa, att den derföre blifvit förbigången; att den upplöst 

 sig i Juda, o. s. v. Dock sådana åsigter bevisa intet annat, 

 än att man ej förstått lösa knuten.''' Gåtan klarnar dock vid 

 närmare begrundande af livad som läses i I Krön. 4, 24 — 43. 



Det är sednast citerade bibelslälle, som tyckes hafva 

 gifvit upphof åt hela Dozys undersökning. Derstädes upp- 

 räknade städer sägas hafva varit Simoenitiska "'"'tills David 

 blef kung"'"' (v. 31). Häri ligger en säker tidsbestämning, ehu- 

 ru man förbisett det, och i anledning af v. 41 tanklöst tänkt 

 på Hiskias regering, ehuru i denna vers endast antydes när 

 händelsens uppteckning skett. Deremot följer af de anförda 

 orden på det klaraste att: "'"'när David besteg thronen bebod- 

 des ifrågavarande städer icke mer af Simeoniterne ; desse bod- 

 de der blott till den tid då Saul, Davids företrädare, var kung, 

 men sednare, o. s. v."'"' Då vi redan veta hvart Dozy syftar 

 med detta ''"'o. s. v.''"', må anticipationsvis tilläggas, att äfven 

 Muhammeds yttrande, det helgedomen i Mekka vore 40 år 

 äldre än Salomos tempel, anföres såsom ett slående bevis på 

 ofvanstående tidsbestämnings noggrannhet. "'"'Väl är talet 40 



