153 



Sammanträdet den 14 Maj 1866. 



Professoren von Becker lemnade en framställning af de 

 undersökningar, som till utredande af Retinas anatomi och 

 fysiologi blifvit utförda af Professoren Max. Schultze i Bonn. 



Professoren Moberg anmärkte i anledning häraf att en 

 med YouKGS theori för färgintrycken analog åsigt angående 

 sensationen af de särskilda tonerna blifvit framstäld af Helm- 

 HOLTZ i dess Lehre von den Tonenipfindunijeti, nemligen att för 

 uppfattningen af hvarje förnimbar ton finnes en egen organ, 

 som endast genom toner af en bestämd höjd (våglängd) kan 

 försättas i medsvängning och derigenom verkar på dermed i 

 förbindelse stående fibrer af hörselnerven. Såsom sådana or- 

 ganer anser han de till snäckan (cochlea) hörande s. k. Cor- 

 tiska fibrerna, hvilkas antal enligt Kölliker uppgår till om- 

 kring 3,000 och således, med antagande af sju i musik an- 

 vändbara oktaver, belöpa sig till 400 på hvarje oktav eller 

 33 på hvarje halflons intervall. Når nu en enkel ton örat, 

 kommer endast den af dessa fibrer, som med denna ton står 

 i fullkomlig enklang eller ock möjligen de tvenne, som der- 

 med närmast öfverensstämma, i svängnings en ton af annan 

 höjd inverkar åter på en annan af nämnde fibrer, hvarigenom 

 ett annat intryck åstadkommes. Träffas deremot örat af ett 

 af flere toner sammansatt ljud t. ex. en klang, en uttalad staf- 

 velse eller dyl., så bringas alla de Cortiska fibrer i vibration, 

 hvilkas egna toner motsvara klangens eller ljudets partialto- 

 ner, hvarigenom flere nervfibrer afficieras, och ehuru man kan 

 med särskild derpå riktad uppmärksamhet afsöndra derur ett 

 specielt intryck, d. v. s. ur klangen höra grundtonen eller någon 

 viss öfverlon, smälta likväl A^anligen alla dessa intrj-ck till- 

 samman till en klang af bestämd art, hvilken vi af flerfaldig 

 erfarenhet urskilja såsom tillhörande en violin, klarinett, kloc- 

 ka, menniskoröst o. s. v. Denna hypothes utgör endast en 

 tillämpning af JoH. Mullers åsigt om sinnesnervernas speci- 



