IG I 



Bidrag till kännedom af Retén. 



(Meddeladt den 14 Maj 1866 af H. A. Waiilforss och E. Qvist.) 



Den allmänna gången vid en destillation af trädtjära vi- 

 sar ingen i ögonen fallande olikhet med de iakttagelser, som 

 utförligt beskrifvits vid destillationen af hvarje annan tjära. 

 Först emot slutet af operationen inträda följande mera fram- 

 stående olikheter. 



Vid en temperatur, som öfverstiger qAåcksilfrets kok- 

 punkt, öfvergår en gul olja med blåaktigt skimmer, hvilken 

 sedan den någon tid fått svalna, antager fast form af smör- 

 konsistens, till följe af den mängd bladformiga glänsande kry- 

 staller, som anskjuta genom hela massan. Sedan temperatu- 

 ren i destillationsblåsan ännu j^tterligare stigit, vinner man en 

 olja af syrupartad konsistens med en om naphtalin påminnan- 

 de lukt, hvilken dag för dag blir allt mera seg till dess den 

 antagit utseende och konsistens af en ogenomskinlig balsam. 

 Det är den förra af dessa produkter vi begagnat som mate- 

 rial för framställningen af ifrågavarande kolväte uti rent till- 

 stånd, och hafva vi funnit följande reningsmethod lämpligast. 



För att befria kolvätet fiån största delen af den med- 

 följande oljan, pressas massan försigtigt uti hårdukar, hvar- 

 vid en tjock mörkfärgad olja afskiljes och i duken qvarstår 

 en till färgen ljusare af fina blad bestående massa af talg- 

 konsistens. Den sålunda erhållna produkten behandlas med 

 koncentrerad natronlut för att befria den från alla kroppar af 

 sura egenskaper, hvilka ständigt åtfölja tjäroljorna. Efter 

 denna operation smältes den tillhopa med 30 proc. terpentin- 

 olja och pressas, hvarvid åter en mörkfärgad vätska afskil- 

 jes. Denna operation upprepas till dess en färglös produkt 

 erhålles. Till sist företages en omkrj^stallisering ur varm vat- 

 tenfri aether, hvarvid kolvätet anskjuter i genomskinliga grup- 

 perade blad. En annan reningsmethod medelst kokande ab- 

 solut alkohol, hvaruti oljan tyckes vara vida lättare löslig än 



