96 



hugg, som en infödd Finne hade Itunnat undviiva. Månget 

 sådant har han begått äfveu under bemödandet att under de 

 s. k. rötterna hopa likt och olikt, någon gång tillochmed 

 alldeles främmande elementer. Dessa, i synnerhet de ryska, 

 har han neml, oftast ej kunnat urskilja. Stundom har han 

 såsom genuint finska upptagit sådana kulturord, hvilkas främ- 

 mande ursprung är ögonskenligt och redan förut af andra 

 blifvit ådagalagdt. Detta har tydligen skett af afsigtlig chau- 

 vinism, som med namnen velat åt Fiunarne rädda uppfin- 

 ningen eller bruket af föremål, hvilkas begagnande omöjligt 

 hört till deras äldre kulturstadier. 



Dock — det torde vara på tiden alt jag förfogar mig 

 till den speciala granskning, jag har i sinnet. Här må jag 

 till slut blott tillägga, att jemförer man de två parallelt 

 gående lexikografiska arbetena, lutar vågskålen till det unger- 

 skas förmån. Ur arbetet framgår neml. tydligt — hvad som 

 bland sakkännarne annars också är bekant — att hr Budenz 

 känner finskan och de öfriga baltiska språken mycket väl, 

 förmodligen lika väl som den finske lexikografen, och i denna 

 del är således jemnbördig med denne. Men den förres full- 

 ständiga bekantskap med hans sednare modersmål Magyari- 

 skan, hans större förtrolighet med åtskilliga bland de andra 

 slägtspråken, hvilken förtrolighet äfven på annat håll genom 

 monografier och specialundersökningar blifvit ådagalagd, och 

 slutligen hans icke ringa insigter i de slaviska tungomålen, 

 i synnerhet Ryskan (de ständigt återkommande ryska cita- 

 ten vittna härom), gifva honom en afgjord ölVerlägsenhet 

 öfver den finske medbrodren. 1 detalj hugger dock äfven 

 han ofta yxen i stenen. Men jag har denna gång hvarken 

 tid eller håg att inlåta mig i en noggrannare granskning af 

 det ungerska arbetet, hvars genomgående försvåras redan af 

 språket — graeca sunt, non leguntur — utan vänder mig nu 

 till den finska jemförande ordboken, och följer i min grank- 

 ning den numrering, hvarmed arbetets författare ordnat ar- 

 tiklarne deri. 



Såsom n:o 1 anträffas i arbetet ordstammen kauka "fern^'' 

 och derunder bland annat ordet kokas "'"'grossgewachsen'', så- 



