98 



som leipä är XJtöt och alla de vestfinska språkens benäm- 

 ninear på bröd äro af främmande ursprung. 



Vid n:o 9 kokka ^etwas aufrechtstehendes, spitze des 

 bootstevens^ förvånar det, att förf. för detta ord ej känner 

 grundbetydelsen hufvud, hvari det dock förekommer ej lan- 

 ore borta än i l:sta sången af Kalevala. Också är den af- 

 Tedda betydelsen ej spitze des bootstevens, utan helt enkelt 



Vordersteven. ,77,, u 



Likaså förundrar man sig vid n:o 14 kokea ^H^ersuchen, 

 prufen streben^ att detta ords konkreta och ursprunghga 

 betydJlse smaka ej blifvit anfördt. I denna betydelse före- 

 kommer ordet Kal. 9. 497—8: 



Koki iikko kielellänsä, 

 Maistoi suullansa sulalla, 

 hvilket synes tydligen af parallelordet maistoi, och i denna 

 betydelse anträffas det såsom stam i ordet kokiaimn, som 

 förekommer i viinan-kokiaiset, suolan-kokiaiset. 



Under n:o 15 förekommer ordet kinkeri uppräknadt 

 bland en hel hop genuint finska ord, för hvilka förf. anser 

 kank, kink utgöra roten. Jag har i Kieletär, 6 h. s 80 

 åda-alagt, att detta ord ej kan vara annat än det sv.-osterb. 

 qänqer i ordet cjängermål, måltid eller kalas af samman- 

 fördt matskott, i synnerhet vid läsförhör, biskops- och pro- 

 stevisitationer. Ordet är en törvridning af det sv. gengärd, 

 som Rietz beskrifver sålunda: ^^sammanskott af lifsmedel, som 

 skickades biskopen till mötes under hans resor; äfven det 

 underhåll, som kyrkoherden lemnade honom, då han kom 

 till socknen; sammanskott af lifsmedel till konungen eller 

 hans länsman, samt det af honom, då detta sammanskott 

 eiordes, hållna gästabud^^ (jemför härmed Liljenstrand, Fin- 

 lands Jordnaturer, s. 106). Mest nyttjas ordet kinkeri 

 numera i betydelsen läsförhör; äfven Lönnrot anser gengärd 



för dess original. , , . , , . ^ . 



Att för öfrigt roten kank, kmk ej har betydelserna 

 ^%rumm, gebogen^ utan betydelsen styf, är tydligt af ord 

 sådana som kanki, kankea, kaagoMaa, kingoittaa m. fl. Det 

 estn kank, båge, såsom identiskt med f. kanki, har afseendc 



