99 



på bågens styfhet, ej dess egenskap af böjd. Ordet kängas 

 i dess båda bemärkelser vät" (någonting uppspändt) och mo 

 ås hörer äfven hit 5 det förvånar, att detta ord här är bort- 

 glömdt, så mycket mera som kangastaa, ett derivat deraf 

 anföres. 



Under n:o 20 upptages ordet kukko tupp bland genuina 

 finska ord, tvärtemot alla andras mening, som yttrat sio- om 

 detta ord och andra gestalter på de finska språkens område 

 af samma indogermaniska ord, hvaraf detta är den finska 

 formen. Hr D. tror att ordet är onomatopoetiskt och sätter 

 det i förbindelse med verbet kukkua. Imellertid betecknas 

 med detta sednare ord blott gökens galande, ej tuppens (orätt 

 uppger han att kukkua betyder ^^kakeln^^), hvilket sednare 

 benämnes laulaa (i en folkvisa heter det äfven: '^kaikki liu- 

 nut laulelee, vaan käki yksin kukkuii^). Orden kukko tupp 

 och kukkua gala slå således ej i någon förbindelse, utan är 

 kukko ett lånord och kukkua ett onomatopoetiskt ord, hvai-- 

 med gökens namn kukku^ kukkuk, förekommande ithen i 

 många ural-altaiska språk, har skyldskap. 



Till n:o 23 liv. kuoig, koig fartyg anmärker jag, att 

 det står alldeles enstaka i de vestfinska språken och kan så- 

 ledes ej vara annat än r. KaiOK-L, eller lett. kugis. Att dessa 

 i sin tur äro lånade från sydost, der man i Turkiskan har 

 kajik, bestrides ej; och det turkiska ordet kan vidare vara 

 lånadt, eftersom äfven Spanskan har cajucco. Det magy. 

 hajö, st. hajag, härstammar helt visst i närmaste hand från 

 nedra Donau. Hvarken Slaver eller Turkar eller Finnar, så- 

 som från början kontinentalfolk, kände till sjöväsendet eller 

 dess termer (se härom mera i mina Kulturord}. 



Det behöfves mycken fantasi till att antaga, att n:o 29 

 koi morgonrodnad och n:o 31 kuu fett skulle vara af samma 

 rot kai, koi ^Mumpf tonen, leuchten^l För min del tror jag, 

 att dessa ord äro alldeles sjelfständiga ^^rötter"^ sjelfva, så 

 mycket mera som de äro enstafviga. Ordet kuuja en art 

 lax är troligen en förfinskning af la. goaigem hanlax, helst 

 ordet förekommer blott i norra Finland, och har intet att 

 skafifa med kuu fett, hvilket ord alls icke nyttjas om fiskfett 



