102 



vog. kant, xont '^familie, geschlecht, stamm^^ och säger: ^Mas 

 vog. kant verglichen mit f. kanta scheint die etymologie die- 

 ses wortes sicher zu stellen als ableitung aus der wurzel 

 kanf'\ Skulle kunta verkligen vara en ^^ableitung^^ från kant 

 ell. kanta, så skulle här vexling af rotstafvelsens vokal spela 

 rolen af derivations- eller ordbildningselement, något som 

 annars är alldeles okändt på detta språkområde. Redan af 

 denna orsak är det ej att tänka på någon gemenskap mel- 

 lan kanta och kunta. Dertill kommer, att det der förmed- 

 lande vog. kant, ^ont väl finnes till, men betydelserna för 

 detsamma ^^familie, geschlecht, stamm^^ af hr D. äro gripna 

 ur luften. Vog. yiont och ostj. kant betyda ingenting annat 

 än ondska, vrede, hat, och det förra äfven strid i ordet ^ont- 

 qum (ordagrannt: vredesman) krigare, hvilket ord dock är 

 ett i den vog. evangelieöfversättningen tillkommet nybildadt 



ord. 



I Kulturorden har jag uttalat den förmodan att den 

 mera obsoleta benämning på hunden eller rättare hundval- 

 pen, som förekommer i Estniskan uti gestalten kuts och kut- 

 sikas, hvilken återfinnes i vot. kuitsikko, liv. kutski, votj. 

 kuta och magy. kuttja vore af ariskt (indogermaniskt) ur- 

 sprung, emedan samma ord anträffas i lett. kutsa och kut- 

 sens samt i r. Kyi-éHOKt. Hr D. godkänner ej denna hypo- 

 tes, utan anförer dessa ord under n:o 82 såsom genuint finskt- 

 ugriska. Imellertid har jag sednare funnit långt flera fakta 

 bestyrkande min mening än jag hade att tillgå vid nedskrif- 

 vandet af Kultur or den, neml. i Ryskan utom Kyi-eHOKi,, 

 som är en diminutivform, KyTtKa likaledes diminutiv och 

 Kyibfl, som är stamordet och oförändradt blifvit upptaget i 

 Magyariskan såsom kutt/a (se Dahls förträffliga ryska Le- 

 xikon) samt i Sydslaviskan kutak hund och kutit valp (Fröh- 

 UCH, illyriskt Lexikon). Det kan ej vara något tvifvel 

 om att ju ordet är slaviskt och öfver Ryskan såsom lånord 

 kommit in på det finska området. 



Under n:is 85 — 92 framställas såsom uppkomna ur den 

 supponerade roten kas ''■'feucht sein, bltihen, anschvv^ellen, zu- 

 waehsen"''' orden kasuan, kasvan växa, kasi dagg, vätska, kaS' 



