104 



Ijgast brunst (jmfr kiima). Denna betydelse, eller en der- 

 mod beslägtad, har det motsvarande la, gasse 1. kasse par- 

 ningslopp. 



Ordet kuosali (n:o 107), rättare kuoseli betyder ej ^^spinn- 

 rad^"". utan blott totten och det krokiga trä, hvarpå totteu 

 var fästad, då man spann med slända, sedermera hela inrätt- 

 ningen för spinnandet med detta redskap. Samma betydelse 

 har estn. koozel och koois. Men ordet, som har föga utbred- 

 ning i Finskan, är ej genuint, utan en förvridning af slav. 

 kuzel totte, hvilket torde motsvaras af det lett. kulli. Mera 

 utbredning har den andra slav. gestalten af samma ord Ky- 

 ÄejiL, KyÄCJibfl vunnit i våra vestfinska språk i gestalterna 

 f. kuontalo, estn. koonal o. a. Spinnrocken blef så sent införd, 

 att den för 100 år sedan ännu var okänd hos Esterna. Deraf 

 är det lätt förklarligt, hvarför dess samtliga namn äro lånade. 

 Under följande n:r (108) har hr D. ofrivilligt ådaga- 

 lagt, huru oundgänglig kännedomen af något slaviskt språk 

 är för den finskt-ugriske linguisten och till hvilka svåra miss- 

 tag bristen häri kan föra honom. Hr D. har neml. samman- 

 ställt f. kasukka lång rock, pels, estn. kasuk och kasukas 

 pels, magy. kazakin ^kurzes hauskleid^^ och ostj. kus ytter- 

 pels. Detta sistnämnda ord, som rätteligen heter käs och 

 är sammandraget af kuves, kuvis, kuvis, måste dock genast 

 afskiljas från de andra, emedan dermed benämnes en ren- 

 skinnspels (den öfversta af de tre, hvarmed polarmenniskan 

 skyddar sig, då kölden är mycket stor) och de andra ka- 

 sukka och kasuk {kasukas) benämna uteslutande fårskinns- 

 pelsen samt detta ostjakiska ord i intet fall har något ge- 

 mensamt med de sistnämnda. Dessa äro neml. ingenting an- 

 nat än r. KOJKyxi. pels, tschech. kozih pels, sydslav. kozuh 

 pels, pol. koztih pels, hvarmed identiskt är lett. kasoks pels, 

 från hvilket sistnämnda ord till den estniska gestalten kasu- 

 kas afståndet är mycket litet. På Finskans område är ordet 

 brukligt troligen blott i någon vrå af Ingermanland. Af det 

 sistanförda synes, att ordet är de slaviska språkens alhnän- 

 naste benämning på nämnda plagg, och att det är rent sla- 

 viskt synes deraf, att det uppenbarligen är ett derivat från 



