106 



hr D. torde det knappast finnas någon Finne, som ej ville 

 medgifva, att karvaan helt enkelt är sv. yarfva. Ordet kar- 

 vaan kan visserligen regelbundet afledas från karm^ lika- 

 som mustami svärta afledes från musta svart, kultaan för- 

 gylla från kulta guld, likaan smutsa från lika smuts o. s. v. 

 Men då betyder det ej beröfva håren, utan förse med hår! 



F. kar i är (n:o 151) upptaget såsom ett genuint ord, 

 ehuru det dock uppenbart är sv. skär, uttaladt enligt nyl. 

 allmogemålet; detta är äfven Lönivrots mening. 



Vid kirjun (n:o 153) hade dess variantform kiljim bordt 

 anföras. 



Vid n:o 170 är keri öfversatt med '"'birkenbast''''. Björ- 

 ken har ej något bast. Se om ordets betydelse Lönnrots 

 Lexikon. 



Under n:o 180 anträffas kure och under n:o 181 kuron, 

 ehuru det förra är ett alldeles regelbundet derivat från det 

 sednare och således bordt hafva sin plats efter eller tillsam- 

 mans med detta. 



Vid n:o 272 saminmanställes f. kypärä, estn. kiihar 

 mössa, hatt, hjelm med orden kiperä krokig (nyttjas mest 

 om korfven: ei makkaran kiperyydestu^ eikä miehen mustuu- 

 desta!), kipjjerä id. och kippiira vridet, böjdt, sammanvridet 

 tillstånd. Det är svårt att inse, hvad för ett sammanhang 

 dessa ord skulle hafva med kypärä. Skulle hr D. helst hit- 

 tat på ordet kupera ''"'hvälfd, gröpt, konvex, kullrig^"* (Lönn- 

 rot), så skulle mellan dess betydelse och betydelsen af ky- 

 pärä varit något som rimmar sig ihop. Men förhållandet 

 är, att ordet ej kan räddas åt Finskan ; det är och förblir 

 det litth. kepurre mössa, öfver Lettiskan inkommet i Finskan 

 och frän detta till Lappskan (kapper). Lösa mössor eller 

 andra hufvudbonader hade ej Fornfinnarne (se Kul t ur or- 

 den); derför hade de ej heller namn på dem. 



Under n:o 278 finna vi åtskilliga ord af alldeles olika 

 ursprung sammangyttrade. Estn. kä})}^ gen. kapa och liv. 

 käha tass (på djur) höra tillsammans med det f. käpälä tass, 

 som är ett derivat ur det i Estniskan qvarlefvande stamor- 

 det. Men estn. kopr, f. kopra näfve har ej någon gemen- 



