J40 



betyder ama-niinl egentligen ''Vle som älskas"', ama-mino 

 \ ore : "'Vien som älskas'^ nämligen "'vare dir' — träffande har 

 inau härmed jemfört det tyska imperativt använda aufgepasst. 



Utan att vilja våga någon egentligen kronologisk be- 

 stämning tyckas vi dock med fullt skäl kunna antaga att 

 latinet (och troligen äfven oskiskan och umbriskan, der lik- 

 nande former (innas) tillegnat sig dessa omskrifvande for- 

 mer på en tid, då personbildningen i det närmaste redan var 

 fulländad, i en viss analogi med hvad fallet är i grekiskan, 

 (ler man t. ex. säger leTQifjfiépoi elöC jemte T^TQuparai,. Må- 

 hända kunde man af de indo-europeiska språken ännu jem- 

 föra gammal iriskan, der man har t. ex. scrib-thar == scrib- 

 itur, scrib-atur = scrib-natut\ men i 2 pers. pl. ändeisen id, 

 som hos Schleichev (Compendium, 4 aufl., s. 692) förklaras 

 \ ara uppkommen ur iti urspr. ati och utgöra ett participium 

 i nomin. plur. masc. Märkvärdigt nog är det samma form 

 som i latinet omskrifvits. 



På samma sätt kan man enligt min åsigt anse ändel- 

 serna för tredje personen i de finska verberna hafva upp- 

 stått. Icke tillfredsstäldt med de förut befintliga ändelserna 

 för denna person*} tillade språket för vissa verbalformer 

 ]iarticipialändelsen ^;a under formerna |j/ och vi i singularis 

 och det regelbundna vat, vät i pluralis. Hvarför nu finskan 

 upptagit dylika omskrifvande former i tredje personen, lati- 

 net åter med förkärlek i andra personen, vedervåga vi ej att 

 afgöra. Öfverhufvudtaget böra sådana frågor visserligen i 

 språkvetenskapen uppställas, men deras förtidiga besvarande 

 är af mindre vigt i jemförelse med de misstag, hvilka dessa 

 svar kunna såväl sjelfva innehålla som ock ytterligare för- 

 anleda. Också i förevarande fall torde redan det kunna be- 

 traktas som en fördel, om åsigten om de i fråga varande 

 ändelsernas uppkomst genom den nu framstälda jemförelsen 

 blifvit bragt ett steg närmare vissheten. 



*) Anmärkningsvärdt är att t. ex. jemte kävi-vät och kävisi-vät 

 lorekomma foi'merna kävi-t och kävisi-t. 



