125 



vara hemfallen åt öfvevtrons och vidskepelsens irringar. I 

 den äldsta Jordbrukslittevaliir, som i nyare, tidens början i 

 15:de och Ifirde årluindradet såg- dagen, uppträder denna 

 mångsidiga vidskepelse, denna oklara u))piattning af natur- 

 företeelserna i hela sin vidunderliga gestalt; den Itibehåller 

 sig oförsvagad genom det 17:de århundradet, aftager i det 

 adertonde,- men är ingalunda ännu i våra dagar utslocknad i 

 folkens tro, om den ock ur litteraturen redan blifvit bann- 

 lyst, — Må det ursäktas mig, om jag på dessa jordbrukslä- 

 ror anför några prof: i förbigående dock påminnande om det 

 anmärkningsvärda förhållande, att läkarevetenskapen, såsom 

 varande den äldsta naturforskning, på utbildningen af jordbruks- 

 teorierna i äldre tider haft ett visst inflytande, märkbart redan 

 deraf, att jordbruksvetenskapen upptog en mängd medicinska 

 föreställningar och uttryckssätt. Den ofruktbar vordna jorden 

 betraktades som en sjuk, hvilken skulle undergå medicinsk 

 behandling; åkerfälten klassificerades efter deras temperament 

 och härvid gjordes i främsta rummet afseende på deras varma 

 eller kalla, deras torra eller fuktiga komplexion och kuren 

 rättade sig derefter. Jorden, för att vara bördig, måste i 

 detta hänseende rätta sig efter sädens beskaffenhet, ty äfven 

 säden hade sina motsvarande temperament : rågen och hafran 

 t, ex. voro torra och varma, hvete var varmt och fuktigt; 

 och som lika trifs bäst med lika, borde jorden redas och 

 besås i enlighet med detta förhållande. Men äfven på många 

 andra omständigheter måste noga aktgifvas : så var den bä- 

 sta tiden att så emellan nymåne och första qvarteret, på en 

 dag, då månen är i skorpiouens, kräftans eller fiskarnes tec- 

 ken, ty dessa äro kalla och fuktiga tecken ; eller en dag, 

 när månen är i tvillingarna, vågen eller Vattumannen, i Ju- 

 piters, Venus' eller Saturnus' timmar. I allmänhet yrkades, 

 att hvad som skall vexa i stjelk, bör sås i ny, hvad som 

 skall vexa i rot, skall sås i nedan. 



I de äldsta jordbruksskrifter inom svenska litteraturen 

 hyllas dessa- mystiska läror utan tvekan. Gamble Grefve 

 Pehr Brahe i sin Oeconomia eller Hushållsbok för ungt, ade- 

 ligt folk och Johan llisingh i sin Land-Book gifva många 



