Ii 



nas och månarnes omloppstider och afstånd. Pascal skulle 

 sålunda icke blott egt fullständig kännedom om gravitations- 

 lagen, hvarom visserligen redan mången före honom hade en 

 dunkel aning, utan äfven tillämpat densamma på de vigliga- 

 ste företeelserna i verldssystemet. 



Dessa meddelanden af Chasles, egnade att åt en frans- 

 man vindicera äran af den mest storartade upptäckt, som nå- 

 gonsin blifvit gjord, kunde ej undgå att väcka en liflig sen- 

 sation inom hela den lärda verlden och att framkalla tvifvels- 

 mål, hvilka dock, i betraktande af herr Chasles stora anseen- 

 de som vetenskapsman och särskildt såsom forskare i de ma- 

 tematiska vetenskapernas historia, i början framställdes med 

 varsamhet och undseende. Man frågade, huru det kom till 

 att Pascal, då han så mycket sysselsatt sig med läran om 

 gravitationen, icke sjelf publicerat någonting derom, samt huru 

 det var möjligt att Newtons biografer, som dock bordt vara 

 väl underrättade, ingenting vetat om hans tidigare relationer 

 med Pascal. Den första anmärkningen besvarades dermed, 

 att Pascal underlåtit att gifva allmänheten del af många an- 

 dra undersökningar, hvarmed han sysselsatt sig och hvars re- 

 sultater man efteråt funnit bland hans qvarlemnade anteck- 

 ningar 5 den sednare omständigheten förklarades derigenoni, 

 att Nevv^ton öfverlefde alla sina ungdomsbekanta (han dog 

 1727 vid 84 års ålder), hvarföre de underrättelser om hans 

 första studier, som efter hans död kunde sammanbringas, må- 

 ste vara mer eller mindre osäkra och ofullständiga. 



Emellertid ha från andra håll röster begynt höja sig allt 

 mera högljudt emot äktheten af hela den framlagda korres- 

 pondensen. Man har framhållit, att stilen och skrifsättet i de 

 föregifna Pascalska brefven äfvensom några i dem berörda 

 förhållanden röja en sednare tid. I ett af dem jemföres at- 

 traktionen med den kraft, hvarmed skummet i en kaffekopp 

 dragés till bredden deraf. Härvid har blifvit anmärkt, att 

 kaffet ej ännu var i bruk på Pascals tid, utan först omkring 

 1669 genom en turkisk ambassadör allmännare infördes i 

 Frankrike. Denna invändning synes dock vara af mindre 



