u 



tur och som man låtit långsamt afsvalna i en ström af vät- 

 gas, har utvecklat icke mindre än 52 ggr sin volum gas un- 

 der en qvarts timme, när den derefter upphettades i lufttomt 

 rum. Men vid 90° och 97° upptog detta bleck ända till 643 

 ggr sin volum vätgas och vid vanlig temperatur absorberade 

 det 376 ggr sin volum, förutsatt att det kort förut upphettats 

 och glödgats i lufttomt rum. Palladiumsvamp har vid 200° 

 upptagit 686 ggr sin volum gas. En del af denna stora gas- 

 massa bortgår dock redan vid vanlig temperatur. Detta med 

 vätgas impregnerade palladium har samma reducerande egen- 

 skap som utmärker vätgasen i status nascens. Den reducerar 

 öfvermangansyradt kali, upptager jod ur jodstärkelse o. s. v. 



Försök med andra metaller hafva visat, att koppar ab- 

 sorberar vätgas, koloxid, kolsyra, qväfgas; silfver absorberar 

 företrädesvis syrgas (i form af svamp 722 proc), men äfven 

 vätgas, kolsyregas och koloxidgas. Ur luften upptager silf- 

 verbleck vid rödglödgning 137 proc. syre och 20 proc. qväf- 

 ve, således innehåller den af silfret absorberade luften 15 

 proc. qväfve och 85 proc. syre (i st. f. 21 proc. i atm. luften). 



Jernet är företrädesvis karakteriseradt genom den lätt- 

 het, hvarmed det absorberar koloxid, ehuru det äfven lätt 

 absorberar vätgas. Jerntråd har upptagit 45 proc. af sin vo- 

 lum vätgas och 415 procent koloxid; vanligt smidt jern upp- 

 hettadt i ässja innehåller 700 ända till 1,260 proc. koloxid, 

 sålunda att jernet under dess beredning upptager 7 ggr sin 

 volum koloxid, hvilka det sedan bibehåller, en omständighet, 

 som vid jernets behandling till stål måste vara af stort infly- 

 tande, ty den absorbei*ade koloxidgasen sönderdelas i berö- 

 ring med jernet i högre temperatur, hvarigenom jernet kol- 

 bindes, då kolsyra utvecklas och jernet öfverdrages med små 

 bläddror. 



Meteorjern innehåller vätgas i större mängd än vanligt 

 jern, hvaraf den slutsats dragés, att meteorjernet befunnit sig 

 i en atmosfer, som hufvudsakligen består af vätgas, innan det 

 kom inom jordens atmosfer. 



