17 



mänhet Ijsande lågors ljus skulle härvöra af fasta kroppars 

 glödgning i lågan. Beträffande gas- och ljuslågor anser Frank- 

 land det vara bevisadt, att sotet, som ur dessa lågor afsätter 

 sig på kroppar, hvilka införas i lågan, icke är rent kol, utan 

 innehåller väte, som man endast kan utdrifva genom ihållan- 

 de stark glödgning i en atmosfer af klorgas. Under fortgån- 

 gen af sina undersökningar fann Frankland, att många lysan- 

 de lågor finnas, som omöjligen kunna innehålla fasta partik- 

 lar. Sålunda afgifver lågan af metallisk arsenik, som brinner 

 i syrgas, ett mycket intensivt hvitt ljus: då nu arseniken är 

 flygtig vid 180° och dess förbränningsprodukt, arseniksyrlig- 

 heten, vid 218°, medan glödgningstemperaturen för fasta krop- 

 par åtminstone uppgår till 500°, är det alldeles omöjligt att 

 fasta partiklar kunna finnas i arseniklågan. Likaså, om man 

 låter ångan af kolsvafla brinna i syrgas, uppkommer dervid 

 ett så lysande ljus, att man knappt kan uthärda dess sken^ 

 men i denna låga kunna ej heller, såsom man lätt kan finna, 

 fasta partiklar förekomma. Äfven vid kolsvaflans förbränning 

 i qväfoxidul uppstår ett så bländande ljus, att det begagnats 

 vid fotografering, då man haft behof af mycket hastig ljus- 

 verkan. — Andra dylika exempel kunde anföras. Frankland 

 påminner om det starka sken, som fosforn vid sin förbrän- 

 ning i syrgas frambringar och anser det utmärkt intensiva lju- 

 set dervid icke härröra af den bildade fasta fosforsyran, så- 

 vida denna redan vid rödglödgningshetta är gasformig, men 

 den temperatur, som vid förbränningen uppkommer, är vida 

 högre och öfverstiger till och med den, vid hvilken platina 

 smälter. 



Af dessa och andra skäl anser Frankland, att glödande 

 kolpartiklar icke äro orsaken till gas- eller ljuslågornas sken, 

 utan att dessa lågors lysande ljus härrör af täta, men genom- 

 skinliga kolväteångors utstrålning. Vidare leder sig Frank- 

 land till den slutsats, att gaser och täta ångor blifva lysande 

 vid mycket lägre temperaturer än luftformiga vätskor af en 

 jemförelsevis låg specifik vigt och att detta resultat till en 

 stor del, om ej helt och hållet är beroende af gasens eller 

 ångans natur, såvida lättare gaser, som icke lysa vid en gif- 



2 



