18 



ven lempei-ahiv, då de brinna under vanligt lufttryck, blifva 

 det när de äro komprimerade. Blandningar af vätgas och 

 koloxidgas med syrgas gifva sålunda endast ringa ljus, när 

 man bränner eller låter dem detonera i fria luften, men de 

 frambringa ett ganska starkt sken, om man låter dem deto- 

 nera i slutna glaskärl, så att deras utvidgning i förbrännings- 

 ögonblicket hindras. Brännas dessa gaser i enkom för ända- 

 målet inrättade apparater, så finner man att lågan redan vid 

 2 atmosferers tryck betydligt tillt.agit i ljusstyrka, medan vid 

 10 atmosferers tryck ljuset i en 1 tums låga är tillräckligt att 

 på ett afstånd af två fot från lågan tillåta läsning af tryckt 

 skrift, och det utan att bakom lågan linnes någon reflekteran- 

 de yta. 



Tyngre och komprimerade gasers egenskap att vid glödg- 

 ning gifva mera ljus än andra, visar sig äfven i den elektri- 

 ska gnistans förhållande, då den passerar igenom gaser af oli- 

 ka tyngd och täthet. — Går gnistan genom vätgas, är ljuset 

 mycket svagt; går den genom klor- eller svafvelsyrlighet, ger 

 den ett vida intensivare sken. 



Det svaga ljus, hvarmed fosfor brinner i klorgas, tyckes 

 vid forsla anblicken vara ett undantag från nu antydda lag; 

 ty förbränningsproduktens, fosfortriklorurens täthet (68,7) bor- 

 de låta vänta en ansenlig Ijusulveckling. Men en lågas lys- 

 kraft beror äfven af temperaturen och man kan bevisa, att i 

 detta fall temperaturen sannolikt är mycket lägre än då fos- 

 for brinner i syrgas. Om vid fosforns förbränning i klor tem- 

 peraturen genom föregående upphettning höjes till omkring 

 500°, så ger lågan ett hvitt lysande ljus. 



Det är klart att föregående resultat omedelbart beröra 

 de idéer, som man nu i allmänhet hyser om solens, stjernor- 

 nas och nebulosernas konstitution. 



Senare har H. Sainte-Claire Deville i franska vetenskaps- 

 akademien fästat uppmärksamheten vid Franklands vigtiga un- 

 dersökningar och de oväntade resultat, hvartill de ledt. De- 

 ville delar icke i allo Franklands uppfattning af detta ämne. 

 På grund af vissa, ännu icke fullt utvecklade fakta godkän- 

 ner han ej ''de slutsatser, hvilka strida emot de klassiska 



