36 



vationer under två månader öfvert3'gat sig om, att dess om- 

 loppstid verkligen var 15 d. 22^/3 t. Hans afsigt vore att åt 

 denna satellit gifva namnet Galilei; dock ville han dessför- 

 innan inhemta B:s mening om saken. 



Ett tredje bref innehåller Boulliaus svar, deri han söker 

 öfvertala Huygens att behålla upptäckten för sin egen räk- 

 ning utan någon inblandning af Galileis namn, tilläggande 

 dessa insinuanta ord: '"'Vous me comprenez. Quant å moy, au 

 sujet de cette affaire, vous pouvez compter sur ma discrétion.'" 



Den skugga dessa bref synas kasta på en celeber lands- 

 mans minne, har förmått Belgiska Vetenskaps-Akademien att 

 tillsätta en särskild komité för frågans utredning. I sitt un- 

 der fjolåret afgifna utlåtande söker komitén först framhålla 

 inre motsägelser och orimligheter i de anförda brefven, sär- 

 skildt betonande omöjligheten för den 77-årlge Galilei, som 

 nästan var blind, att sysselsätta sig med tillverkning af in- 

 strumenter samt ihärdiga nattliga observationer. Derefter fram- 

 ställes det egentliga sakförhållandet enligt historiska källor 

 och autentiska bref. 



Huygens, som redan tidigt sysselsatt sig med dioptriska 

 studier och upptäckt lagen för ljusets brytning genom kon- 

 vexa sferiska linser, tillämpade denna teori på konstruktionen 

 af teleskoper, som genom honom förbättrades och fullkomna- 

 des till den grad, att han kunde betjena sig af en 100-faldig 

 förstoring. Då han den 25 Mars 1655 rigtade sitt nya 16- 

 fots teleskop mot himlahvalfvet, såg han Saturuus med sina 

 två utbredda armar (ringen) och nära dertill en liten stjerna, 

 som han förmodade vara en drabant. Denna gissning bestyrk- 

 tes genom fortsatta observationer. Efter tre månader med- 

 delade han åt flere astronomer sin upptäckt gömd under ett 

 anagram. Omloppstiden som han då uppgaf till 16 d. 4 t., 

 blef först flere år sednare bestämd med den i det BouUiauska 

 brefvet omnämnda noggrannheten. Det ofvan citerade andra 

 brefvet af Huygens låter förmoda, att han skulle haft känne- 

 dom om ringen redan innan han upptäckte drabanten. För- 

 hållandet var likväl och måste vara alldeles motsatt. Ty för 

 att utröna ringens verkliga skapnad erfordrades långvariga 

 iakttagelser gjorda vid olika ställningar af planeten. Det var 

 också först ett år sednare som Huygens meddelade astrono- 

 merna denna sin andra upptäckt under ett nytt anagram. 



Utrymmet medgifver icke att här upptaga de öfriga skäl 

 på hvilka komitén stöder sitt slutliga omdöme, som naturligt- 

 vis utfaller emot autenticiten af de Chlasles'ska dokumenterna. 



1. L. 



