125 



ständig, utan på sin främsta del liar ett nmdt hål, det vi ge- 

 nom den genomskinliga hornhinnan se i form af en svart fläck, 

 den vi kalla pupillen. Rundt om pupillen synes kanten af 

 åderhinnan, hos oss i norden vanligtvis blå- eller gråaktig, i 

 södern mer eller mindre mörkbrun. Denna genom hornhin- 

 nan synliga del af åderhinnan har fått namn af iris. Mellan 

 hornhinnan och iris finnes ett litet mellanrum, främre kamma- 

 ren, fylldt med en svagt saltig klar vätska; och straxt bakom 

 pupillen åter, upphängd med en tunn genomskinlig hinna en 

 krystallklar kropp, till sin skapnad och således äfven optiska 

 verkan liknande en biconvex glaslins, d. v, s. af samma skap- 

 nad som en lup eller ett solglas. Den bär derföre äfven 

 namn af lins. På denna lins hvilar nu främre randen af iris; 

 mellan linsens periferi och iris finnes deremot ett mellanrum, 

 bakre kammaren, fyldt med en dylik vätska som i främre kam- 

 maren. Innerst i ögats bakre hälft inom åderhinnan förekom- 

 mer ändtligen näthinnan (retina), hvarpå de yttre föremålen, 

 liksom på den känsliga plåten i fotografens apparat afbildas, 

 för att derefter medelst synnerven ledas till hjernan, och der- 

 städes bringas till medvetande. Rummet mellan näthinnan 

 och linsen åter fy lies af en glasklar, ägghvitartad vätska, kal- 

 lad glasvätskan. 



Ögats främre partier med sina ljusbrytande medier mot- 

 svara den optiska delen i en camera obscura, och med denna 

 del af ögat skola vi i det följande sysselsätta oss. 



För att fatta de gamlas åsigter om starr, äfvensom för 

 att förstå deras behandlingsmetoder, från hvilka våra, som vi 

 nu tycka i oändligt långsam skrufgång, utbildat sig, är det 

 nödigt att kasta en blick på deras kännedom om ögats bygg- 

 nad. 



Hos alla forntidens folk var vördnaden för de döda djupt 

 inpräglad, och till följe deraf äfven afskyn för liköppningar 

 allmän. Man skulle möjligen tro att detta ej varit fallet hos 

 egypterne, der balsameringen var allmän, men så var inga- 

 lunda förhållandet. Detta bevisar bland annat plägseden att 

 Paraschistes (den som med en flintknif öppnade sidan på det 

 till balsamering bestämda liket) genast efter fullgjordt ålig- 



