126 



gande, med största skyndsamhet drog sig tillbaka, förföljd af 

 de kringstående med stenkastning för den skymf han tillfogat 

 den aflidne. — Först under Ptoloméernas tid, i 3:dje seklet 

 före Christus, begynte studiet af anatomi i Alexandria. 



Äfven hos Grekerne ägde inga anatomiska forskningar 

 rum. Lik måste behandlas med stor aktning. Själarne från 

 dem som ej blifvit begrafne, ansågos masta irra hemlöse 

 ikring, och ej slippa öfver styx, förrän deras jordiska qvar- 

 lefvor blifvit brända eller jordade. 



Till följe häraf studerades anatomin blott på djur, och 

 företrädesvis på apor. Det härvid funna tillämpades sedan 

 på menniskan. Sålunda blefvo visserligen de gröfsta förhål- 

 landena ytligen kända; hvaremot kunskapen om de fmare sin- 

 nesorganerna allt fortfarande förblef högst ofullständig. Så 

 ansåg t. ex. Hippokrates (född 460 f. Chr.), som äfven fått 

 åtnöja sig med blott djuranatomi, att från hjernan tvenne å- 

 dror gingo till ögat, dit genom dem en klibbig vätska drop- 

 pade. Der denna vätska var utsatt för luftens inverkan, stel- 

 nade den till en genomskinlig hinna. Bakom denna yttersta 

 hinna kom sedan flere andra på hvilka de yttre föremålen af- 

 bildade sig; att pupillen var ett rundt hål. visste han redan; 

 likasom att bakom densamma förekom en, som han trodde, 

 från hjernan utfluten klibbig vätska. Äfven linsen kände 

 han, och förklarade ganska rigtigt att starr berodde just på 

 en sjukdom i linsen. Denna hans upptäckt gick dock snart 

 åter förlorad, för att först närmare tvåtusen år sednare ånyo 

 framdragas och då vinna allmänt erkännande. I andra sek- 

 let efter Christus lärde nemligen Celsus och Galenus att starr 

 uppkommer genom en vattenutgjutning mellan iris och linsen; 

 att detta vatten sedan småningom stelnar till en hinna, som 

 utgör den bakom pupillen belägna starren. Deraf den hos Ro- 

 marne vanliga benämningen på starr: aqua eller vatten. Äf- 

 ven Araberne hyllade samma åsigt. Avicenna t. ex. anför li- 

 kaså att starr uppstår derigenom att vätskor från hjernan flyta 

 ner i ögat. 



Benämningen cataracta, ännu bibehållen bland andra 

 språk i Franskan och Engelskan, härleder sig från Grekerne, 



