134 



observerade t. ex. D:r Mejer i Siebenbiirgen år lb57 ett o- 

 vanligt talrikt förekommande af starr. Ett längesedan bekant 

 faktum är att sockersjuka i hög grad disponerar för starr. 

 Sannolikt ligger härvid orsaken i den stora vattenförlust krop- 

 pen jenite sockerafgången lider af, såsom Kuivde's bekanta ex- 

 periment på grodor visar. Lägger man nemligen en lefvaude 

 groda i salt- eller sockerlösning, eller sprutar man dylika kon- 

 centrerade lösningar under dess hud, så blir linsen arrumliff, 

 i det nämnde lösningar upptaga vatten ur djurets blod. Brin- 

 gar man grodan derpå i vatten, så att blodet åter får upp- 

 taga sin tillbörliga qvantitet deraf, klarnar linsen ånyo. — 

 Lätt uppkommer äfven starr hos personer hvars ögon äro ut- 

 satta för stark hetta, såsom hos eldare på ångbåtar, arbetare 

 vid gjutverk, masugnar o. s. v. Slutligen äro gamla perso- 

 ner i allmänhet mera benägna för starr, emedan hos dem, till 

 följe af naturens ordning, ämnesvexeln inom kroppen är i af- 

 tagande. 



Alltefter olika inverkande orsaker behöfver äfven star- 

 ren till sin fullständiga utbildning, eller som man i dagligt tal 

 kallar det "'''mognad''', från några dagar ända till flere år. 



Efter att sålunda hafva redogjort för de olika slagen af 

 starr och dess orsaker, återstår ännu att i allmänna drag fram- 

 ställa sättet att bota densamma. 



Den naturliga obenägenheten hos patienter att underkasta 

 sig en operation så länge någon annan möjlighet ännu före- 

 finnes, gjorde att läkarne en lång tid bortåt försökte att ge- 

 nom diverse invärtes medel bota starr. Utom en stor mängd 

 högst vidskepliga medel, användes vanligen kräksalt, qvick. 

 silfverpreeparater, narkotica, laxermedel, åderlåtningar o. s. v. 

 Härigenom erhållna lyckliga kurer omtalas visserligen från 

 äldre tider, men dessa bero utan tvifvel på misstag, i det 

 man, till följe af bristande diagnostiska hjelpmedel, togo an- 

 dra sjukdomar i ögat för starr. Sedan en fyratio år tillbaka 

 har man redan uppgifvit allt hopp om att på annan än ope- 

 ratif väg kunna uträtta något. 



Med anledning af den galvaniska strömmens söndei'de- 

 lande inverkan på kemiska sammansättningar, kom den out- 



