40 



förligt större än ljusets. För att bringa teorin i öfverensstäm- 

 melse med fakta vore det derföre nödigt att antaga för attrak- 

 tionens fortplantning ett särskildt medium af högre ordning 

 än etern. Huruvida en sådan tanke föresväfvat Leray, är mig 

 obekant. Men äfven i detta fall kan ytterligare invändas, att 

 om rörelsekraften hos nyssnämnda medium är tillräckligt stark 

 för att gifva upphof åt attraktionen och således alleda en 

 planet från den rätliniga bana, i hvilken den eljest skulle 

 röra sig, så borde samma medium utöfva ett märkbart mot- 

 stånd mot den i rörelse stadda kroppen, hvilket åter motsä- 

 ges af observationerna. Det synes mig derföre som om äfven 

 denna hypotes, ehuru man ej kan frånkänna den en viss ge- 

 nialitet, i sitt närvarande skick lider af alltför många svaga 

 punkter för att kunna bestå inför en mognare pröfning. 



L. L. 



Om förekomsleii af djuiiif på stora liafsdjiip. 



af A. J. Malmgren. 



Undersökningarne af djurlifvet på de stora hafsdjupen 

 antaga med hvarje dag allt större proportioner och ega ett 

 så stort allmänt vetenskapligt intresse, att en kort öfversigt 

 af hvad som hittills JDlifvit i denna del af mensklig forskning 

 uträttadt torde försvara en plats i Finska Vet. Societetens för- 

 handlingar. 



Sedan äldsta tider har det varit bekant, att åtskilliga 

 fiskarter, som spela en viss rol i menniskans ekonomi särde- 

 les uti länderna på båda sidor om norra delen af Atlantiska 

 oceanen, fångas ofta på ett djup af 200—300 famnar. Bland 

 sådana arter må jag här nämna Sebastes norvegicus, Sebastes 

 dactylopterus, Molva vulgaris eller långan, hvaraf den bästa 

 klippfisk tillredes, Molva abyssorum, Brosmius vulgaris, Hip- 

 poglossus maximus eller hälleflundran, och Scymnus micro- 

 cephalus, en uti norra Atlanten och Ishafvet allmän hajart, 

 som Norrmännen kalla haakjeerring. Men några andra fiskar, 

 som icke ega lika stort ekonomiskt intresse som de uppräk- 



