127 



Om nerverues slutäDdar i nälhinuau hos inenuiskau 

 och djiireu. 



Sina föregående värdefulla undersökningar öfver nät- 

 hinnans finare byggnad har Prof. M. Schultze i sednast ut- 

 komna häfte (Bd. V haft. 4) af Archiv f. Mikr. Anatomie för- 

 fullständigat genom en särdeles intressant och fysiologiskt 

 vigtig upptäckt om slutförgreningen af nerverne inom nät- 

 hinnan och utbeder jag mig att ur nämnde, af förf. med en 

 mängd upplysande teckningar försedda, arbete få lemna ne- 

 danstående sammandrag: 



Seende är förvandling af det slag af rörelse, hvarpå 

 ljuset beror, till ett annat slag, som vi kalla nervledning. 

 För att förmedla omsättningen af det förra slaget till det sed- 

 nare äro egna apparater nödvändiga, och dessa åter måste 

 sökas på de ställen i ögat der synnervens fibrer ända. Här 

 måste Ijusetherns vibrationer komma i sådan beröring med 

 nervfibrerne och antaga en sådan form att deras absorbtion 

 förmedlar rörelse i nerverne, d. v. s. reta nervfibrerne och 

 det olika allt efter ethervågornes olika längd (färg). Nerv- 

 ändorne förekomma hos menniskan och djuren i det lager 

 af näthinnan, som innehåller stafvarne och tapparne, hvilka 

 åter sjelfva stå i förening med nerverne. Stafvarnes och 

 tapparnes yttre led (Aussengiied) har man anledning att an- 

 taga vara den sökta apparaten, hvarmedelst förvandlingen af 

 ljus-rörelse till nerv-rörelse sker. Nämnde yttre led utgöres 

 af en cylindrisk eller konisk staf, bildad af en genomskin- 

 lig, starkt ljusbrytande substans. Denna är icke homogen 

 utan sammansatt af vexlande skifvor af tvenne olika ämnen, 

 som bland annat skilja sig från hvarandra genom sin olika 

 svalin ingsförmåga. Hvilket åter berättigar till antagandet af 

 olika brytnings index hos dessa begge substanser. Skifvor- 

 nes antal vexla allt efter stafvarnes längd, deras tjocklek 

 deremot utgör mindre än V2 mikromillimeter (0,noo5 mm.), 

 de åtskiljas sinsemellan af åtminstone lika tunna lager af en 

 kittsubstans. Crenom passliga medel kan denna sednare upp- 



