JSI 



(hem är stilla, heirskar fiiiJkuniligt mörker, men dä densam- 

 ma på någon punkt sättes i rörelse utgå derifrån åt alla håll 

 vågor, hvilka, då de reta synnerven, uppfattas som ljus. Hvar- 

 je nerv uti kroppen tjenar nemligen endast till ett visst för 

 densamma specifikt ändamål, och kan icke ersättas af andra 

 olika skapade. Olika nerver finnas för uppfattning af kän- 

 sel, för framkallande af rörelse m. m., äfvensom egna spe- 

 cifika nerver för syn, för hörsel, för lukt och smak. Emot 

 olika retmedel reagerar nerven likväl alltid på sitt egendom- 

 liga sätt. En retning af synnerven framkallar t. ex. alltid 

 känsla af ljus, retemedlet (irritamentet) må sedan utgöras af 

 sethervågor, eller härröra af en mekanisk, kemisk eller elek- 

 trisk orsak. En stöt mot ögat, hvarigenom synnerven ska- 

 kas, åstadkommer en blixt, likaväl som en synnerven träf- 

 fande elektrisk ström. Synnerven är ej i stånd att reagera 

 på annat sätt; derföre kännes ej heller någon smärta då den- 

 samma afklippes (såsom vid operationer stundom blifver nöd- 

 vändigt), utan gifver sig äfven detta blott tillkänna genom 

 ett häftigt flammande sken. I sammanhang härmed står äf- 

 ven det fenomen, att personer, som varit nog olycklige att 

 förlora sina ögons bruk, likväl ofta ännu en lång tid deref- 

 ter skoftals se synfältet upplyst, eller deri märka hvarandra 

 brokigt aflösande färger och derigenom lockas att fortfaran- 

 de nära ett bedrägligt hopp om återfåendet af sin för alltid 

 förlorade syn. Detta, likasom äfven de mångskiftande syner 

 och fantasibilder, som under feberja-sel föresväfva patienter- 

 ne, finner sin förklaring i retning af synnerven och dess cen- 

 trala delar genom blodkongestioner till dessa partier. 



Men låtom oss återvända till vårt egenteliga ämne. 



Ljuset indelas efter de källor hvarifrån det utströmmar 

 i tvänne stora klasser. Till den första hör det från solen, 

 stjernorne och de öfriga himlakropparne, äfvensom norrske- 

 net, zodiakalljuset och den vid stark storm på masttopparne 

 stundom synliga S:t Elms elden. Det till denna klass hö- 

 rande ljus benämnes meteoriskt. 



Till den andra klassen åter föres det ljus som beror på 

 mekaniska, fysiska och kemiska processer, således det som 



