26 
Mit csinál ez a madársereg az esztendőnek többi részé- 
ben? Nagy ám ennek a sorja és lanúságtétele ! 
A délszaki telelésből korán tér vissza hozzánk a seregély- 
madár s ekkor nagy foltokba tömörűlve megszállja, sőt elbo- 
rítja a mezőt, a kaszálót, az ugart és szedi, szedi pitymallattól 
alkonyatig a sok földibogárságot, annak petéjét, kukaczál 
s a jó ég ludja még mijét, mijét nem! Akkor is az a 
VEN ee Ki mit kaphat! 
De ekkor már nem kártétel ám a műve, hanem tiszta 
haszon — minden fűszál, minden vetés, minden gazda 
javára. 
No és azután beveszi magát a gulyába, csordába, a nyájba 
és a kondába. Verőfényes időben szépen illeszkedik a legelő 
jószág árnyékába, szedegeti a térség bogárságát. 
Jaj de ekkor megdonog a fekete légy, hogy mételyt szülő 
peléjét lerakja a jószágra, akkor a jószág megbogárzik. Neki- 
iramodik, szágúld eszenélkül, hogy menekűlhessen a bajtól. 
A pásztorembernek tenger baja támad, hogy a kezére bízott, 
nekivadúlt falkát utolérje, helyreterelje, hogy becsülettel be- 
számolhasson vele. De a mikoron a seregély jelentkezik és 
megszállja a gulyát, tudja a pásztor, hogy vége a bogárzás 
időszakának, tehát megpihenhet. 
Mert a bogárzása után métely keletkezik a jószágon. 
A mikor pedig kinyűvesedik a nyáj: akkor kezdődik a seregély- 
madár igazi áldása. Megszállja a barom hátát, a sertés, a juh 
nyűves részét : az állat pedig meg se moczezan, veszteg áll, 
hogy szárnyas jó barátja, a seregély, szép csinján kileszeget- 
hesse és kiszedhesse a gonosz nyűvet; akkor bezzeg bölcs 
felcsere a jószágnak az a seregélymadár ! 
Hát nem tiszta haszon ez ? 
Hát a bagoly dolga ? Ez aztán a ezifra és nagyon oktató 
história! Az alkonyat és az éj madara, a bagoly, kerüli a 
