29 
Ennek a sorozatnak legvilágosabb tanúságtétele immáron 
az, hogy lehet a madár hasznos is, káros is; de a kár 15 sok- 
szor olyan, mint az a darab kenyér, a mil a gazda hasznos 
munkáért a eselédjének ád; mert hiszen igaz, hogy azt a 
falatot a gazda megvonja a maga vagy családja szájálól; de 
a cseléd megszolgálja. Azonképen a legtöbb madár is. 
Ha gyümölcséréskor belé 15 szabadúl a kertbe, szőlőbe, 
életbe, ám éven át tisztító munkájával megszolgálja ezt ezer- 
szeresen 15. No meg azután a szentírás Is mondja : nyomlatló 
jószágodnak ne kössed be a száját. 
Mindent egybefoglalva, mint a jó pap az okos prédiká- 
eczió végén, mi ís a következő nagy igazsághoz julunk el, a 
melyről sohasem szabad megfeledkeznünk, hogy tudnullik : 
ott, a hol az anyatermészet szűzen tiszta és érintetlen, otl 
nincsen sem káros, sem hasznos madár, mert csak szük- 
séges van. Hasznossá és károssá a madár csak ott lesz, 
a hol az ember megbolygatja a szűz természet rendjét és 
nagy tömegben termeszteni kezdi maga javára az életet, a 
gyümölcsöt, a majorságot és egyebet. A lermesztmények 
tömege szaporítja és károssá teszi azt a madárfajt, a mely 
vele él; de növeli ismét ennek azt az ellenségét is, a mely a 
felszaporodott, kárlévő madárral táplálkozik. Más szóval: a 
búza tömeges termelése nagyra növeszti a verebek seregeit, 
így kártékony a veréb; de a sok veréb megszaporítja a kar- 
valyt, mely verébbel él és így még ez ís hasznos. 
Tehát okkal-móddal kell ítt tennünk ! 
