80 
MM. A RÉTI BAGOLY. 
Egyéb neve: réti málonfekvő, nádi szarvasbagoly, nádi 
fülesbagoly, mocsárbagoly, mezei bagoly. 
(Asto accipilrinus Pall.) 
Leirás. Nagyság szerint majdnem megüti a varjúélt, toll- 
füle kicsiny, szeme kénsárga. a fátyol széle szélesen feketén 
szegett, a hasfélen a sötét hosszfoltok nem csipkések, hanem 
egyszerűek ; a szárnyak hegye túljár a farkon. A csőr, a szem 
körny éke fekete, az álla fehér, a hátfél rozsdasárga és fehéres 
söléten iromba; a hastél világos rozsdasárga sölét hossz- 
foltokkal; a e középső tollai élesen körülirott rozsdás 
szemfoltokkal. Fészkét leginkább a kaszálók és rélségek ma- 
gas füvébe, tószélek buja növényzetébe, legritkábban fára 
rakja; a négy-hat fehér, majdnem golyóalakú tojásból álló 
fészekalja a nálunk fészkelő pároknál májusban lalálhaló . 
Élete módja. Igen jellemző neve a cmálonfekvős, mely 
onnan ered, hogy ez a madár szeret a földön lelapúlva, tehát 
málon fekve tartózkodni : leginkább kaszálók, tószélek és 
ingoványok buja füvében, növényzelében tartózkodik ; nappal 
is ébren szokott lenni. A rétibagoly a legkitünőbb egérpusz- 
títók egyike, rámegy nagyobb. rovarokra is; de főeledele 
mégis csak az egér és ha az egér felszaporodva esapássá 
lesz, az ölyvekkel a réutbagoly is csudálatos módon, mert 
hirtelenül felgyülekezik. Ilye nkor az egérjárásos he lye k kö- 
rüli bozótokból úgyszólván lépten-nyomon kap szárnyra ez 
az igen hasznos bagoly és neszle len, feszítve-úszó röpülésé- 
vel még külön ís gyönyörködtet az embert. Nappal közelre 
várja be az embert és felkerekedve hamar leszáll, éppen ezért 
rendes prédája a sok mihaszna koczapuskásnak, a mezőgaz- 
daság nagy kárára. 
Rendes hazája ennek a bagolymadárnak a messze észak, 
honnan őszszel levonúl melege bb t tájak felé, hogy ltavaszkor 
az erdei szalonkával egyült felvonúljon északnak. Mindkét 
évszakban vendégünk, de néha meg 15 telepedik. 
Nem ritka. 
űj 27 
