211 
77. A DANKASIRÁLY. 
Egyéb neve: dunai halászmadár, nagy halász- 
madár, nagy halkapó, vízi galamb, hógalamb. 
(Ltarus ridibundus L.) 
Leirás. Közel varjú nagyságú. Csőre nem erős, hegye le- 
konyuló. Feje szép sötétbarna és ez a szín a torkon jobban 
terjed lefelé. Fehér szemők. Nyaka, dolmánya szép, hamvas- 
szürke ; a lorok, begy és a hasfél tiszta fehér. A szárny evedzői 
sölétek fehérrel, a fiókszárny világos hamvas. A csőr és a 
lábak kárminpirosak, ilyen a szeme csillaga és szegése is. 
A lábakon úszóhártya. Télen a fej megfehéi "edik és a csőr és 
lábak eleven színe 15 megváltozik hússzínre, majd barnásra. 
Fészke, mint seregmadáré nagy falvakat, telepeket alkot; 
akad telep a velenezei tavon, mely 3—4000 fészekre van 
beesülve ; tördelt nádra, zsombék letejében, nem sok mester- 
séggel kupaczot teremt a madár, azt behorpasztja, kilapossa, 
száraz nádlevéllel és a gyékényével megalmozza és kész a 
fészek, néha egymás hátára is építve. Fésze "kalja két-három, 
rilkán négy tojás, többnyire agyagsárgás, irásos vagy rendes 
sötét foltozással. 
Élete módja. A dankasirály vándormadár ugyan, de egy 
része azért kihúzza nálunk a lelet úgy, hogy elhagyja ke dves, 
befagyott lavail és a folyók nyílt he lyei inek fe [járásával tengeti 
tavaszig az életét. Magyar földön leljesen a gazdasághoz 
símult és alkalmazkodott és ott, a hol seregei a tóságban 
lanyál ütöttek, nincs a dankasirálynál buzgóbb köve "tője 
az eke vasának, és nincs jobb, kitartóbb usztítója az ugar- 
nak, kaszálónak és a rétség kasza alá fogható részének. 
Folyton szedi a bogárságot, a kukaczot és mindazt, a mit a 
gazdaságra károsnak kell tartanunk. Fiat is ezekkel ápolja 
föl, azért ott, a hol telepei állanak, a mezőgazdaság rovar- 
kárról nem is panaszkodhatik. Csak őszkor kezdi a tó színét 
is méregetni, s ekkor belevág a silány halba 15. Bessenyey 
György a lermészet leirásában feljegyezte magyaros nevét, a 
melyet ime áladtam a magyar népnek is. 
14" 
