58 u4nd. Joh. Hipping 



hvarlill ätven Slollet hörde. Att Tyskarne elter dess anläggning af Sven- 

 •karne, skulle liafva intagit detsamma, och sälnnda gifvit anledning till be- 

 nämningen af Tysk Siad är icke troligt, men väl kan man förmoda att Sven- 

 skarne och Tyskarne spelade under ett täcke. Det lörljenar ock anmärka«, 

 alt då CJuönikskrifvareii år 1322 talar om Tysla Staden //-Vior^, han tilläg- 

 ger att den var starkt belastad, hvaral man kan sluta att här fanns både Stad 

 och Fästning, så vida de murar som nu omgifva Staden äro i sednare tider 

 uppförde. Samma förhållande torde ock ägt rum med Kexholm eller Kcirela, 

 där äfven Tyskarne sannolikt haft något handelsiuctori. ïi^n fästning som 

 Svenskarne år 1295 anlade i Karelen, blef samma Sr af Ryssarne förstörd, 

 och en annan pa dess ruiner år 1310 af dem anlagd. Kär derföre icke dess 

 mindre år 1338 talas om Tysta Staden Korela, hvilken af Ryssarne bestor- 

 mades, så synes deraf lölja, att Staden och Fästningen Kexholm voro skilda 

 ställen, al hvilka den förra innehades af Tyskar och den sednare af Rystarne. 



') p. 45 Ziegleri ScJiondia tryckt 1532 och 1536 har jag ej haft tilllälle 

 att se, men väl ett aftryck däral som är bilogadt ^Ib. Kranzii Chronicon Re- 

 gnorum jiqvilonariiim tryckt i Frankfurt 1575. Jag'känner således icke hel- 

 ler de Originalupplagorne åtföljande Charlor, af hvilka en som rörer Norden, 

 enligt Warniholtz ri:o 8 har följande titel: Tabula contineus Chersonesum 

 Schondiani, Regna autem polissima Nori>egiam, Sueciam, Gothiam, Fin- 

 landiam. Centern. Lapponas: uiuctore Jac. Zieglero. Men i Rikskanzlerii 

 Grefve Ronianzoffs i S:t Petersburg Bibliothek, fanns en Charta, copierad 

 i Florenz elter Originalet som ägdes af en viss M:r Galilei, med titel: Carte 

 de la Scandinavie par Jaqt>es Zieglerus de Strasbourg, annexe a Fouvrage 

 d^jindré Fuli^ius Romain, intitulé Ilolmiœ Civitatis Svetiœ deplorahilis ex- 

 cidii per Christiernum Cimbrici Regem /i/iiojva -^r^f^i/ora^o MCCCCCXXXII, 

 hvilken jag förmodar vara samma Charta som åtföljer Ziegleri Schondia. 

 Märkvärdigt är likväl att Warmholtz ingenting känner om Fulvius och hans 

 arbete, hvars titel äfven afviker ifrån den beskrilning om Konung Cliristiern» 

 blodbad, som Zieglerus leninat i slutet af olvannämnde Schondia. (Se Warm- 

 holtz N:o 2952). Men då detta är en sak som tillkommer ßibliograler alt be- 

 dömma, vill jag endast nämna att författaren (ill nämnde Charta haft en ganska 

 inskränkt kännedom om Finland och öfriga ät öster liggande länder. Ty landet har 

 här utseende af tvenne långa hallöar, skilde ilrån hvarandra genom en djupt 



