856 E. J. Jj oy sno n r f 



iiiotoiiska nerv-irudai : m. hyotJtyreuideus, hyoglussus, geiiiohyoi- 

 deus, genioglossus, styloglossus ocli lingualis. JNcrven iiigrir dessu- 

 lom, under hela sill foilupp, tiila f(jix'iiiiigar med ram. liiigunlis af 

 tiigeininus s5 ait niau har nästan analoinlskl kau bevisa ji. hypo- 

 gluàsi fullkomliga öfveigaug i ram. lingualis trigemini hvaiigeuom 

 den af Ca rus yttrade fisigleu: alt Llnti eu olika riklning af innerva- 

 tious-stiuuimen, centripetal ell. c.tntrifugalj utgör gruiiileu till den 

 olika function i de seusiliva och moujiiska nerverue. A'^ore förhål- 

 landet sådant, har man all betrakta alla de ofvau anförda conimu- 

 uicalious-grenarne, emellan n. hypoglossus och r. lingualis trige- 

 mini, såsom grenar af hypoglossus, der inuervalions-siröinmcu frän 

 centrifugnl öfvergår lill centripetal och ram. lingualis irigennni 

 såsom ensemblen af alla grenar ifrån n. /lypaglossus. 



N. hypoglossus skiljer sig icke väseudleligen ifrån samma 

 ueiv hos mcnuiskau. 



Ganglion cervicale supt^cmum Systemalis nervoruin 

 gangliosi. (PL IV, n. 37). 



Likasom hos menniskan, så är åhcn ganglion cervicale su- 

 prrnuini det största af alla gnngllcr som förefinnas hos iSrei, och 

 variCMar ull fui uj, sioilek och lüge mindre än hos menniskan. Bely— 

 dcligen niindie än samma ganglion hos menniskan, förekommer det 

 aliud af en något afluug oval form, y tum långt och ^^ luni bred I, 

 såsom Planschen ulvisar. Della ganglion, af rodaglig färg och fa- 

 stare subslaus än hos menniskan, är bcläcct slraM nedanom bulla 



