skabelige Kxpfditioner. At Kjendskabet til delle Lands 

 geopnostiske Naturforhold er blevet saa udbredt, som det 

 er, skyldes væsentlig de af danske Naturforskere fore- 

 tagne videnskabelige Hejser, og navnlig Dr. Rinks i 

 Aarene I8i8 — 18Ы, hvortil dog ogsaa maa kunne hen- 

 regnes Tydskeren Gieseckes i Aarene 180(3 — I8l3, l'or- 

 saavidt som han sandsynligvis foretog den med Under- 

 støttelse af den danske Regjering M. 



Der staar dog meget tilbage al udforske i dette 

 \idl udstrakte og yderst sparsomt befolkede Biland, og 

 Danmaik bar en \is l-'orpligtelse til ikke at holde sig 

 tilbage fra yderligere al anstille Undersøgelser, der tjene 

 til at belyse nogle af de vigtigste physiske og geologiske 

 Forhold i et baud, hvoraf Statskassen hæver ikke ube- 

 tydelige Indtægter. Navnlig maa jeg erindre om, at der 

 alene for Tilladelsen til der at bryde et eneste Mineral, 

 Kryolitli, er i en længere Aarrække erlagt en Afgift af, 

 saavidl jeg veed , omtrent 100000 Kroner aarligt. At 

 dette Mineral bar faaet en udstrakt technisk Anvendelse, 

 og Statskassen en saa betydelig aarlig Indtægt, skyl- 

 des udelukkende en dansk Videnskabsmands, Professor 

 Thomsens, chemiske Undersøgelser. 



Den Del af Grønland, som hidtil er bleven mindst 

 undersøgt, og hvor der derfor helst maatte begyndes, er 

 Sydlandet, navnlig J u I ian ehaabs og Frederikshaabs 

 Distrikter, hvori der findes forskjellige krystallinske 

 Bjergarter, der have stor geologisk lUMydning i og for sig 

 og en paafaldende iJghed med nogle af dem, der fore- 

 komme paa den skandinaviske Halvø, men om hvis Ud- 

 bredelse og Dannelsesmaade i Syd-Grønland der endnu 

 vides saare lidet. 



') Herom er rier ц1\е1 nærmere Opiysniiicor i liuljedningen til «(iiesecites 

 miiicralogisiie Hejse i Grenland». 1878. 



