Istedetfor at gaa videre ind paa den herhen hø- 

 rende mineralogiske ог geologiske Detail , skal jeg hel- 

 lere herøre el andet vigtigt, baade physisk og geogno- 

 slisk Spørgsmaal, nemlig indlandsisens Udbre- 

 delse og beskaffenhed. Herom hersker der endnu 

 hos adskillige Naturforskere meget uklare Anskuelser, 

 og der fremsættes ofte derom de mes I phanlastiske 

 Theorier, ene og alene paa Grund af de mangelfulde 

 llesultater, som ere erholdte ved de faa og meget be- 

 grændsede Forsøg, der hidtil ere anstillede for at lære 

 Indlandsisens Indre at kjende. Saadanne Paastande som, 

 at der skal tindes et isfril, ja mulig endog af Mennesker 

 beboet Land i det Indre af Grønland, og flere lignende 

 ville aldrig grundigt kunne modbevises, naar man ikke 

 foretager en eller tiere Vandringer over isen fra Vest- 

 lil Østkysten. Man vilde desuden derved faae at vide, 

 om Indlandsisen danner et sammenhængende Dække 

 over hele Indlandet, om den er afbrudt af større Fjeld- 

 strækninger eller kun sporadisk gjennembrudt af enkelte 

 Klippetoppc. At det sidste er Tilfældet paa flere Steder 

 vides med Sikkerhed, men intet om disse Fjeldmassers 

 IJeskaflenhed. Ft Forelagende, som det her nævnte, 

 vilde naturligst sættes i Forbindelse med en fleraarig 

 geognoslisk Undersøgelse af vSyd-Grønland, der er den 

 Del af Landet, hvor der nærmest kan være Tale om en 

 Vandring over Isen fra Vest- til Østkysten ; man vilde 

 da have god Lejlighed til fra forskjellige Pimkter at 

 foretage de nødvendige Kecognosceringer og saa vælge 

 Tid og Sted, alt eftersom det niaatte vise sig gunstigst 

 I il Formaaiels Opnaaelse. 



Al der ogsaa er en vid Mark til geologiske Forsk- 

 ninger i Nord-Grønland , skal jeg kun antyde uden at 

 gaa ind paa de dertil horende iMikeltheder, og navnlig 

 af den Grund, al jeg er aldeles uhekjemlt med, hvorvidt 



