10 



\il(lt' (let dog være urigtigt аГ den Grund at opgive For- 

 søgene paa at udforsi<e denne Isorken saalangt som muligt. 

 Kndskjøndt (le isbræer, der forekomme i ^orge og Schweiz 

 kun ere ul)etydelige , hvad Ma'gtigheden og Størrelsen an- 

 gaar, i Sammenligning med de grønlandske, have de dog 

 ikke desto mindre i dette Aarhundrede været Gjenstand for en 

 Mængde detaillerede Undersøgelser med Hensyn til deres Op- 

 rindelse, physiske Beskaffenhed, Temperatur- og 

 II rij deforhold, deres Bevægelse og Indvirkning paa 

 Landenes Overfladeforhold, de ved dem frembragte 

 .Moræner, o. a. m. Om all dette haves kun ganske enkelte 

 Undersøgelser for den Isbræs Vedkommende, der maa betragtes 

 som den største, der existerer paa den bekjendle Del af Jorden, 

 og som ovenikjøbet støder op til Landstrækninger, der ere 

 underlagte den danske Krone. Der er flere geologiske 

 Spørgsmaal, vedrørende de skandinaviske Dannelser og ikke 

 mindst Overfladens Oprindelse i Danmark, der paa det 

 n øj este ere knyttede til en fordums Isbedækning 

 over alle de skandinaviske Lande, og flere af disse 

 Spørgsmaals Besvarelse eller Belysning opfordrer særligt til at 

 anstille detaillerede Undersøgelser af den grønlandske Indlandsis. 

 Det er derfor ingen Overdrivelse at sige, al man har Bel til at 

 vente, al Danmark vil i)idrage til LUJforskningen af liullandsisen 

 i (îrnnland og all, hvad dermed staar i Forbindelse, naturligvis 

 i t't Omfang, der svarer til Landets pekuniære Ressourcer. 



Dil den for omtalte Becognoscering af Isranden i 1877 kun 

 mislykkedes paa (iruud af Vejrligets Beskaffenhed, var det vor 

 Overbevisning, at man ikke burde lade sig afskrække fra at 

 gjentage Forsøget, i 1878, saamegel mere som der nu var ind- 

 vimdel en Del Lokalkundskab ved Frederikshaabs Isblink, der 

 syntes at give godt llaab om et bedre Udfald under nogen- 

 lunde gunstige Vejrforhold, hvilkel ogsaa modunderlegnede 

 К in к liar antvdot i Afhandlingen: "Om Grönlands Indland». 



