haab, ledsagede af et Par Kajakmænd. Па Landet, som sagt, 

 endnu var overalt bedækket med store Masser af Sne, nærede 

 vi ikke meget Haab om at kunne forelage længere Udflugter 

 tilfods fra Søen ind i Landet eller synderlig mange Fjeldbe- 

 sligninger. Dertil kom, at Temperaturen var meget lav, saa at 

 Opholde't vilde blive uudboldeligt i det tynde Telt med de faa 

 Soverekvisiter, man kan fure med sig paa en saadan Vandring. 

 Fra den 28de April til den r2te Maj berejste vi Ameralikfjorden, 

 idet vi baade før og efter anløb Udstedet Narsak, der ligger paa 

 Sydsiden af denne Fjord. 



Ameralikfjorden skærer sig omtrent 10 Mil ind i Landet, 

 og 2',2 Mil fra Hunden deler den sig i tvende Arme, af bvilke 

 den ene, Ameragdla, gaaer i ONOM, den anden, Itivdlek, imod 

 NNO. Den nordre Side af Fjorden dannes af høje Fjelde, hvoraf 

 det vestlige, Kingigtorsiiak (Hjorletakkem, hæver sig til en Højde 

 af 3760 Fod; men længere mod Øst undes dog Toppe af større 

 Højde f. Ex. ved Itivnera (?)-). Kysten er yderst stejl, og kun paa 

 enkelte Steder er der saameget fladt Land foran , at man 

 kan lande med Baad. Sydsiden af Fjorden er gjennemgaaende 

 ikke saa stejl, undtagen ved Fjeldet Inugsngsuak; dog findes 

 Syd for Fjorden, mellem denne og Kangerdlnarsunguak dUixe- 

 fjordeni, ogsaa adskillige anselige Fjeldloppe. Paa Fjordens 

 Sydside skære sig flere Bugter ind, hvoriblandt Fkaliiit i Præsie- 

 fjorden) er den største, 



Paa Grund af Fjordens slejle Bredder kan en Hejse i denne 

 Fjord til sine Tider være temmelig farlig, da en haard Vind 



') Alle i det Følgende nævnte Retninger eie retvisende, nanr ikke andet er 

 Ulføjet. 



') Udgiverne have været noget i Forlecenhed med Retskrivningen af de grun- 

 landske Stednavne, som de Rejsende have gjengivet i disse Berelninijer 

 saaledes, som de have hørt dem af deres indfødte Ledsagere. I «üieseckes 

 mineral. Rejse-, udgivet i IS78, ere Vanskelighederne ved den rigtige Op- 

 fattelse af de grønlandske Navne nærmere udviklede, og der er deri op- 

 stillet nogle Regler for Retskrivningen. Uisse Kegler ere i Almimleliclied 

 ogsaa fulgte her; men nogle mere tvivlsomme Stednavne ere aftrykte 

 uforandrede med Tilføjelse af et Spørgsmaalstegn. 



