43 



første Strækning over Fjelde paa c. 600 Fods Højde langs et 

 meget bredt og dybt Elvleje. Det var paafaldende, al der kun 

 var lorboldsvis lidt Vand i denne Elv, medens Bredderne, der 

 dannedes af stejle Fjeldvægge, bare Mærker af, at Vandet, der 

 var lerholdigt, til andre Tider maatte staa meget højere. Grunden 

 til dette Phænomen maa søges deri, at Tasersuak skal høre tii 

 de Søer, der af og til enten flyde over deres Bredder eller ved 

 Kanaler under Isen endog helt udtømmes M- 



I den omhandlede Sø udmunder Isblinken ved begge Ender 

 og er her meget virksom. Ved en Kanal under Indlandsisen 

 staaer den i Forbindelse med en lille, 300 Fod lavere liggende Sø 

 i SV., og fra denne fører det brede Elvleje til Tiningnertok. 

 Hvorvidt Tasersuak, hvis Vandspejl fandtes at ligge 940 Fod over 

 Havet, har flere Afløb, fik vi ingen Oplysninger om; men hvis 

 der endnu findes et til, maa det enten ligge under Isen og ud- 

 munde et eller andet Sted ved Frederikshaabs Isblink, eller det 

 maa søges i Tiningnerloks midterste Arm Akugdlek. 



Hos Grønlænderne findes en Tradition, om at Tasersuak i 

 gamle Dage skal have været en Fjord, der i Vest stod i For- 

 bindelse med Tiningnertok, hvorfra man med Konebaade kunde 

 komme dertil. I den østre Ende af Søen skal der endnu findes 

 en Del grønlandske Grave, der kunne tyde paa, at Grønlænderne 

 her i tidligere Tid have havt Sommerophold. Denne Beretning, 

 der jo skulde antyde, at Indlandsisen har aflukket Fjorden fra 

 Vest, maa dog, som saamange andre Fortællinger af lignende 

 Art, optages med megen Varsomhed, skjøndl der dog som oftest 

 ligger noget Sandt til Grund for dem, og saa ganske utroligt 

 synes den mig heller ikke al være, da der jo findes lignende 

 Forhold paa Nordsiden af Frederikshaabs Isblink, skjøndl den 

 der fra Havet afskaarne Fjord ikke ligger saa højt som Tasersuak. 



Vor Vej, der er aflagt paa Kaartet C, gik langs med den 



»i Jevnfor ur. H i 11 к s Skrift -Om Indlandsisen og Muligheden af at berejse 

 denne» i «Fra Videnskabens Verden«. S. 30. 



